Egil Skallagrimsson og Erik Blodøkse. 299 
hvormed Egils Håfudlausn begynder: ,,Vesterpaa drog (kom) 
jeg over Havet”, hvilket Egil umulig kunde have sagt, hvis 
han var kommen lige fra Island syd! paa til England. Det 
er disse Ord og et andet Sted i samme Digt, der senere skal 
blive nærmere omtalt, der skal være Hovedbeviset. Nu er 
det altsaa blevet til Vished, at Egil først kom til Norge og 
derfra til England — hvilket atter fører til et Resultat m. H. t. 
Tidsregningen i Eriks egen Historie, der ikke vedkommer os 
videre her. 
Imod denne Opfattelse skrev nu afdøde Overlærer H. KR. 
FriæwrikssoNn i samme Tidsskrift for 1897 S. 80—86 en kort 
Artikel, hvori han navnlig hævder, at de af Hr. J. Jonsson 
fremførte Grunde for Antagelsen af, at Egil først er kommen 
til Norge, i Virkeligheden kun er betydningsløse Formodninger. 
Især bestrider han Rigtigheden af den Forstaaelse af Ordene 
»Vesterpaa drog jeg over Havet”, som Hr. J. Jonsson havde 
gjort gældende. I saa Henseende henviser Forf. til de Steder 
i Landnåma, hvor de Landnamsmænd, der kom fra Skotland 
eller Irland eller Øerne, siges at være komne ,vestfra” eller 
»vestfra over Havet" (vestan um haf); ligesom disse kom 
vestfra til Island, maatte Egil ogsaa kunne sige vesterpaa til 
de samme Lande fra Island. Udtrykket synes dog ikke at 
forekomme ellers i Kilderne; Grunden hertil er den, at de 
allerfleste direkte Rejser fra Island gik til de skandinaviske 
Lande, mest til Norge. Forf. hævder ligeledes, at der er intet 
umuligt eller unaturligt i, at Egil ikke havde erfaret Eriks 
Bortrejse fra Norge i 935. 
Hvad Hovedpunktet angaar har Hr. Fridriksson efter min 
Mening utvivlsom Ret, men han hår paa enkelte mindre 
betydende Punkter Uret, hvor det er en let Sag at mod- 
bevise ham. 
I umiddelbar Tilslutning til denne Afhandling offenliggjørde 
Dr. B. M. Orsenx sst. en Afhandling: ,Kvædi Egils Skallagrims- 
1 Udh. af Forf. 
D.K.D. VID. SELSK. OVERS. 1903. 
om 
DS) 
(== 
