Egil Skallagrimsson og Erik Blodøkse. 303 
Egils Tid, og det 936, kun nogle faa Aar efter Landnams- 
tidens Afslutning. Hele Sagen bør betragtes påa en noget 
anden Maade. Awustr betyder oprindelig og egenlig Norge 
(eller de skandinaviske Lande overhovedet), som f. Eks. hos 
Åre frode, Islbåk K. 7 (ossa landa ... på es par vero austr 
a: dér østerpaa, i Norge). For Islænderne blev Norge, natur- 
lig nok, ,Udlandet£, fordi det var det Land, de hyppigst 
besøgte. Derfor kunde de ogsaa .…istedenfor ,østerpaa" lige- 
frem sige ,udenlands”. Da dette Ord i og for sig er mere 
ubestemt, vil jeg ikke nægte, at austr maaske ogsaa kunde 
faa en udvidet Betydning. Men at Ordet nogensinde har 
kunnet betyde udenlands" i Almindelighed, det maa bestemt 
nægtes. Ogsaa i det anførte Stykke af  Graagaasen er det 
Norge, der særlig sigtes til med de nævnte Udtryk. Det er 
en Misforstaaelse, naar Dr. Olsen vil, at ,Vesterlandene” er 
medindbefattet under Udtrykket ,østerpaaf. Foruden dette 
Sted, der i og for sig er talende nok, kan jeg her fremdrage 
et andet utvetydigt Sted netop fra de gamle Love. I Graa- 
gaasen, Konungsbåk I, 239 — Stadarhålsbåk 89, hedder det: 
Ef madr andaz a englande eda t eyiom vestr eda i dyflini; 
efter Hr. Jonssons og Dr. Olsens Paastand skulde her have 
staaet sudr (og ikke vesir). Men Stedet er i Virkeligheden 
afgørende. 
Baade Provst J. Jonsson og Dr. B. Olsen har fremdraget en 
anden Linje fra Egils Hofudlausn, der skulde bevise det samme 
angaaende hans Rejse. I V. 14 hedder det: frét?”'s austr of 
mar Eiriks of far. Istedenfor frétt staar kunt i Wolfenbiittel- 
membranen, samt i en Afskrift af Arne Magnusson efter et 
tabt Hdskr., medens frétt findes i den yngre mbr. «& og Ole 
Worms tekst. Da nu kunt er forholdsvis sjældnere brugt end 
det ganske almindelige frétt, er man berettiget til at fore- 
trække kunt som den ægte Læsemaade, hvad ogsaa Haand- 
skriftforholdet i og for sig taler for. Linjerne betyder: ,Eriks 
Færd er bekendt i Østen£ [naturligvis i Norge]; dette er en 
9 
