490 C. CHRISTIANSEN. 
Den anden Udtalelse derom findes i Oversigterne 1329—30 
S. 24—26. Den indeholder dog ikke noget Nyt. Med Hensyn 
til Ørsteds Forhold til den elektromagnetiske Lysteori henvises 
i øvrigt til en Meddelelse, som jeg i sin Tid har forelagt 
Videnskabernes Selskab og som findes i Oversigterne for 
1889, 'S. 183. 
I Forbindelse hermed skal nævnes, at Ørsted i Oversigterne 
1817—18, S. 33—35 i nogle Betragtninger angaaende den 
Maade, hvorpaa en Lærebog i Fysik bør affattes, udtaler sig 
saaledes: ,Da Forf. allerede tidligere har søgt at viise, at de 
elektriske Kræfter ere de samme som de kemiske, kun i en 
friere Tilstand, og da han tillige har fremsat den Lære, at 
Magnetisme, Lys og Varme ere Virkninger af samme Kræfter, 
saa følger deraf, at alt det i Fysikken, som ei er Bevægelses- 
lære, tilsammen danner een sammenhængende Kraftlære eller 
Chemie i Ordets meest udstrakte Betydning. Den første af 
disse den almindelige Naturlæres Dele omfatter da de ud- 
vortes Forandringer, den anden de indvortes. At der til disse 
to Hovedstykker ikke kan føjes noget tredie undtagen Læren 
om Kræfternes og Bevægelsens Forening, f. Ex. i Lyset og 
Straalevarme, er aabenbart. Men om denne Lære skal ud- 
skilles fra det øvrige, som et selvstændigt Hovedstykke, eller 
indesluttes i Kraftlæren, lader sig maaske ikke ganske afgjøre, 
førend Naturlæren har naaet et langt højere Fuldkommen- 
hedstrin”. 
Sin oprindelige Kærlighed til den dynamiske Fysik blev 
Ørsted tro sit Liv igennem. 
I hans samlede Skrifter Bd. 5 har han optrykt nogle Be- 
tragtninger over den almindelige Naturlæres Aand og Væsen, 
som oprindelig var skreven 1809 og siden gentagne Gange 
er optrykt og omarbejdet. Det hedder der i $5: 
»Medens enhver Ting uophørligen skifter sit Sted, de 
Stoffer, hvoraf den er sammensat, uophørligen vexle, forblive 
de Love, hvorefter dette skeer, og kun disse, bestandigen de 
18 
