Om ,Antiperistasis”. DTT. 
»han paastaar, at dette Fænomen frembringes, naar Skyen 
stiger i den kolde Luft, men vi antager, at det sker, naar den 
»gaar nedad i den varme Luft, og at Fænomenet bliver desto 
»Stærkere, jo varmere Luften er. Naar Kulden er endnu mere 
»frastødt indad af Varmen udenom, fryser den Vandet, som 
»den lige har frembragt, og Haglene dannes, og det er det, 
,der sker, hver Gang Frysningen er hurtigere end Vandets Fald 
,nedad. Thi hvor kort end Tiden er til dette Fald, kan det 
,dog ske, hvis Kulden ved sin Heftighed stivner det endnu 
»hurtigere, at Vandet kan fryse under Faldet«”. 
Den samme Betragtning findes i følgende Ytringer: ,, Det 
,er saaledes, at i Arabien og Æthiopien falder Regnskyllene om 
,Sommeren og ikke om Vinteren; de falder der i Strømme og 
»flere Gange om Dagen, og Grunden dertil er den samme. 
,Det er, fordi Kulden frembringes meget hurtigt ved Antiperistase, 
,»som er des heftigere, jo varmere Landet er" >, 
»Haglene dannes mindre om Sommeren end om Foraaret 
,og om Efteraaret — dog mere end om Vinteren — fordi 
»Luften er mere tør om Sommeren; om Foraaret er den endnu 
»fugtig, og om Efteraaret bliver den det igen. Det er ogsaa 
,»det, som gør, som det. er sagt, at det undertiden hagler i 
,Slutningen af Sommeren. Hvad der da medvirker til Frys- 
»ningens Hurtighed, det er, at Vandet forud har været op- 
»varmet, og dette gør ogsaa, at det afkøles hurtigere. Det er 
,derfor, at mange Mennesker, naar de hurtigt vil have koldt 
»Vand, først sætter det i Solen. Det er ogsaa derfor, at Ind- 
»byggerne ved Pontus, naar de opstiller deres Telte paa Isen 
»for at fange Fisk — thi de fanger dem ved at slaa Isen i 
»Stykker — helder varmt Vand om Rørene?, for at det skal 
»fryse hurtigere, og Isen tjener dem som Blyet, til at KRørene 
»kan staa fast”. Her er det aabenbart Meningen, at Kulden 
ved Opvarmningens Hjælp har samlet sig i det indre og paa 
en Maade er latent til Stede. 
Met SE 934702 Mets, 19579; FEST Teltene: Me, 49, 16. 
5) 
