Om ,Antiperistasis"”. 993 
begrunde, allerede er blevet et Dogme for hans Efterfølgere. 
Vi skal nu se, hvorledes disse anvender og udvider Begrebet. 
Hos Aristoteles selv findes allerede Ordet Antiperistasis 
brugt og Princippet anvendt paa endnu mange flere Tings 
Forklaring, saasom Søvn, Feber, Midler mod Nysen o. fl. Da 
det, der her er antydet, er udførligere omtalt, og selve Princippet 
brugt paa endnu flere Omraader hos hans Discipel Theophrast, 
vil jeg anføre nogle Eksempler fra ham: 
I ,De causis plantarum" bemærker han, at Planternes 
Vækst ,gaar for sig paa den Maade, at de udvikler deres 
Rødder til Fuldkommenhed om Efteraaret og om Vinteren, 
men de overjordiske Dele om Sommeren, ,hvilket er for- 
»nuftigt, da man skal gøre alt fra Grunden"; han tilføjer: 
»ogsaa af den Grund kunde dette synes troværdigt, fordi de 
»øverste Dele hindres ved den omgivende Luft, som er kold, 
»medens de nederste Dele, som bedækkes af Jorden og tillige 
»holdes omsluttede af det varme paa Grund af Antiperistasen, 
»faar forøget Fugtighed og Næring" ”, 
Ligesom han hér benytter, at Kulden i Luften holder 
Røddernes Omgivelser varme, saaledes forklarer han i det 
følgende Kapitel, at i den varme Luft om Foraar og Sommer 
kan de overjordiske Dele ved Antiperistase holdes fulde af 
Fugtighed og derved udvikles. 
Ved Omtalen af Frugternes Modning kommer Princippet 
meget karakteristisk frem. Han hævder: ,som jeg bestandig 
»Siger, det varme modner, naar det antiperisterer sig ?, 
Frugternes Modning synes nogle at ske paa Grund af 
Varmen, andre påa Grund af Kulden . ... i begge Tilfælde 
modner det varme, og der er kun én Aarsag, men det er ikke 
lige tydeligt paa Grund af Antiperistasis ?, 
»Af det drikkelige er det kolde bedst, thi det frembringer 
»bedst Gæring (Modning, Fordøjelse) paa Grund af det varmes 
»Antiperistase ....; ogsaa Gemyser, Rødder, Frugter o. s. v., 
BG ausspleS 19; aus: PLAVE 778: SS Gauss pk sales 
bl 
iz 
ør 
