586 Kirstine MEYER. 
snarest endnu bestemtere end Aristoteles. Telesius har føl- 
gende Anskuelse! : 
»Hvis Varme og Kulde kommer imod hinanden i store 
»Mængder, saa følger en Tilbagedrivning, hvis de er virksomme 
»overfor hinanden i mindre Mængde, saa sker der en Tilbage- 
»venden. Et Eksempel af denne Art findes i den øvre Luft- 
»vegion, som altid er koldere end den underste, nærmere Jord- 
»overfladen; thi hint Sted i Luften ligger Himmelsvarmen 
»nærmere, saa at denne følgelig modvirker Jordens Kulde med 
»Sstørre Kraft og driver den tilbage og ikke tillader den at stige 
»endnu højere op i Luften; deraf kommer den store Kulde i 
»disse Egne. Paa lignende Maade sker der noget saadant nær 
»Jordoverfladen; her er nemlig Jordens Kulde nærmere; derfor 
»Støder den Varmen tilbage, flyr den og vender tilbage i sig 
»Selv; derfor er der ogsaa her større Varme" (i Luften). 
Cardanus har i ,De rerum varietate”, Basel 1581, nogle 
karakteristiske Udtalelser, som i det følgende gengives efter 
en gammel tysk Oversættelse fra 1591. 
EtSted taler han om, hvorfor Vand er varmt om Vinteren, 
og siger følgende fornuftige Ord: 
»Es ist auch derselbigen Wasser in dem Winter nicht 
»wermer denn im Sommer søndern man vermeynt nur also. 
»Dann der Lufft ist im dem Sommer Warm unnd im Winter kalt. 
»Auss welcher vergleichung meynet man, es seye eim Wasser 
,»m dem Winter wermer denn im Sommer: dann es wird alle 
»ding nach unsers Leibs vergleichung, welchen alles. ombgibt, 
»geurtheylet.. Also geschicht, wann wir warm seind, dass wir 
»vermeynen, die ding seyen kalt, so wir anruren, unnd wann 
»Wwir kalt, sie seyen warm". 
Han anfører dernæst nogle Grunde for, at Vandet virkelig 
kan være varmt om Vinteren, og her ligger Antiper.-Ræsonne- 
mentet aabenbart bag ved: ,,Es wird auch das Wasser etwas 
1 Efter Gengivelse i Fischers Geschichte der Naturlehre af Indholdet 
af Telesius' Skrift: De rerum natura. Neapoli 1586. 
14 
