598 KirstinE MEYER. 
,! det samme Termometer end Natten før”, hvilket viser, at 
»den ydre Luft (s Kulde) formindsker og ikke forøger Varmen 
»af Luften 1 Kælderen . .. Og da jeg fortsatte mine Forsøg, 
»Saa jeg, at i stærk Frost og stærk Sne var Vædsken i Ter- 
»mometret under den 4de Delestreg, mens det steg til det &de 
»Mærke, da det pludselig med Søndenvind blev stærk Tø«.— 
Han vedblev længe at iagttage 'Permometret og fandt stadig 
de første Iagttagelser bekræftede, at Kælderens Temperatur 
steg og sank med den omgivende Lufts, men i mindre høj 
Grad. Heraf skulde jo følge, at Kældere maatte være koldere 
om Vinteren end om Sommeren. Han anfører dernæst mange 
Beretninger, som han har skaffet sig, dels ved at udspørge 
Rejsende, dels gennem Læsning, om at Øl er fundet frosset 
selv i gode Kældere i strænge Vintre. Til sidst er han endnu 
saa forsigtig at begrunde, at selv om der hist og her skulde 
findes en Kælder, der er koldere om Sommeren end om 
Vinteren, kan det forklares, uden at man behøver at ty til 
Antiperistasis. 
En af de Erfaringer, som Aristoteles bruger til Støtte for 
Princippet, var, at Vand var varmere i koldt Vejr end i varmt 
Vejr, fordi det dampede mere.  Carneades siger herom, at 
Grunden snarere maa ligge i, at Luften er koldere, end i at 
Vandet er varmere. Han anfører dernæst en Del Rejsendes 
Vidnesbyrd for, at Kilder, som virkelig er varme ogsaa om 
Vinteren, findes Side om Side med Kilder, der ikke har denne 
Egenskab; det kan da ikke være nogen almindelig Antiperi- 
stase, der er Skyld i den varme Kildes høje Temperatur. Han 
fortæller bl. a. efter Olaus Magnus, ,at der i eller nærved 
,den lille danske Ø Hueena, hvor den berømte Tycho Brahe 
»byggede sit Urani-Burgum, er en Kilde mellem mange 
»almindelige, som selv i de koldeste Vintre aldrig er frossen, 
»hvilket«, tilføjer Forfatteren, ,er sjældent i disse Egne”. 
1 Det fremgaar af en senere Ytring angaaende et andet samtidig 
anstillet Forsøg, at det denne Nat var Tø. 
26 
