Om ,Antiperistasis". 605 
,det bevægeligste Lufttermometer; de sker kun ved Vandmole- 
»kyler og kun i forsvindende kort Tid. Tænker man sig imid- 
slertid det frysende Vand i Berøring med et andet Slags 
»Molekyl, som har langt større Ledningsevne, såa synes man 
»berettiget til at vente, at disse heterogene Molekyler momentant 
»kunde absorbere meget mere af den friblevne Varme end det 
,slet ledende Vand, og det var tænkeligt, at en Metaldel mo- 
»mentant kunde absorbere den hele Smeltevarme og derved 
»opvarmes ved 60 Varmeenheder (,um 609£). førend det om- 
»givende Vand havde tilegnet sig noget af denne Varme, enten 
»fra det frysende Vand eller senere paa Bekostning af det 
,»stærkt opvarmede Metal. Dog hermed er der ikke taget 
»Hensyn til alt. Det fremmede Stofs Varmefylde er af stor 
»Betydning. F. Eks. er Gulds Varmefylde kun "/20 af Vandets, 
»altsaa kan de 60 V.E. opvarme den samme Vægt Guld 1200”, 
»hvilket altsaa skulde ventes, naar en vis Mængde Guld kunde 
»faa Smeltevarmen fra en ligesaa stor Mængde frysende Vand. 
,Det er her rimeligere at regne Varmefylden efter Rumfang, 
,og Forskellen bliver da ikke saa stor, men nogen synes at 
,mnaatte blive tilovers, da Vandet leder saa overmaade daarligt. 
,Da Virkningen sker i en forsvindende lille Tid, kan et al- 
»mindeligt Termometer ikke ventes at vise den, ligesom det 
»ingen Stigning viser, naar det føres gennem en Flammef. 
Under disse Overvejelser støder Erman paa et Sted i 
Oldtidslitteraturen, som han henfører til Aristoteles. 
,Om det keltiske Tin siger man, at det smelter meget 
»hurtigere end Blyet . ... Det smelter ogsaa i Kulden, naar 
,der kommer Is, idet (efter hvad man siger) den Varme, der 
»1 Forvejen er i det, indesluttes i det og sammentrænges påa 
»Grund af dets Svaghed«". Herved bestyrkes han i at prøve 
Sagen ved Forsøg, da — som han siger — man tidt er 
kommen galt afsted ved at forkaste de gamles Iagttagelser. 
Han skaffer sig derfor nogle Metalkorn af Roses Legering, 
1 [Aristot.] mirab. 50 (p. 834 a 7). 
31 
