89 



Aus Ungarn (Oologisches). — Zeitschr. Oolog. VIII., p. 34. 

 1899. A szalonkavonuhisrol (Über den Scjinepfenzug). — Vadasz.- 



Lap. XX„ p. 31. 

 A siketfajdok elszaporodasa Vasmegyeben (Die Ver- 

 mehrung des Auerwildes im Eisenburger Kom.). — 



Ibid. XX., p. 69. 

 ■ Az erdei szalonkäk erkezese (Ankunft der Waldschnepfe). 



Ibid. XX., p. 106, 121, 132—133, 146 u. 160. 

 Az elsö fürjek (Die ersten Wachteln im Eisenburger 



Kom.). — Ibid. XX., p. 175. 

 Erdekes adat a fogoly termeszetrajzähoz (Interessante 



Notiz zur Naturgeschichte des Rebhuhns). — Ibid. 



XX., p. 255. 

 Uj madarfaj hazänk faunäjaban (Eine neue Yogelart — 



Sylvia orphea — in der Fauna Ungarns). — Ibid. 



XX., p. 323. 

 Kesöi dürges (September- Balz im Kom. Sopron). — Ibid. 



XX. p. 323. 

 Egy fogoly különös viselkedese (Das eigentümliche Be- 

 nehmen eines Rebhuhns), Kom. Bacs-Bodrop. — Ibid. 



XX., p. 374. 

 A vändormadarak erkezeseröl (Über die Ankunft der 



Wandervögel). — Zool. Lap. I., p. 5. 

 A nyirfajd (Das Birkhuhn). — Ibid. L, p. 24—25. 

 Nehäny szö a pirökröl (Manches über den Gimpel). — 



Ibid. I., p. 40—41. 

 A madarak tojäsa (Die Vogeleier). — Ibid. L, p. 73 — 74. 

 A tüzok (Der Trappe). — Ibid. I., p. 74. 

 A töke-rece (Die Stockente). — Ibid. I., p. 75 — 77. 

 Sylvia hortensis. — Ibid. L, p. 79 — 80. 

 A vercse-sölyom (Der Falco tinnunculus). — Ibid. L, 



p. 107—108. 

 A mocsari vagy sarszalonka (Scolopax major). — Ibid. 



I., p. 119. 

 Viaskodö sasok (Kämpfende Adler). — Ibid. L, p, 128. 

 A poszäta (Sylvia hortensis). — Ibid. L, p. 128—129. 

 A darvak, mint az aprömadarak szallitöi (Die Kraniche als 



Transporteure der kleineren Vögel. — Ibid.I.,p. 187 — 188. 



