3. Møde. -f^ 19 it- 9. Febr. 



Den naturvidenskabelig-mathematiske Klasse. 

 Astronomisk Prisopgave. 



(Pris: Selskabets Giildniedaille.) 



Den Leonide-Sværm , som Jorden træfter sammen med 

 omtrent hvert 33. Aar, og som foranledigede det glimrende 

 Stjerneskiidfaid 13. — 14. INovember 1866, kan ventes tilbage 

 mod Slutningen af delte Aarhiindrede. Sværmens Sammenhæng 

 med Tempel's Komet 1866 1 er bleven godtgjort, og der fore- 

 ligger mange Arbejder over Sværmen og dens Bane, saaledes 

 af Schiaparelli, Leverrier, H. A. Newton og Adams, der ved 

 Beregning af de planetariske Perturbationer ogsaa har gjort Rede 

 for den sækulære Forandring i det af Leonidernes Baneelementer, 

 der har størst Interesse for Jorden, nemlig Knudens Længde. 



Det kongelige Danske Videnskabernes Selskab udlover sin 

 Guldmedaille for 



en ogsaa paa de planetariske Perturbationer grundet Under- 

 søgelse af nævnte Sværms Lob siden 1866, der kan føre 

 til en muligst præcis Forudberegning af Omstændighederne 

 ved dens næste Sammentræf med Jorden og af Efemerider, 

 der kunne gøre det muligt ogsaa med store Instrumenter 

 at forsøge at se Sværmen, førend den naar Jorden. 



Natiu-liistorisk Prisopgave. 



(Pris: Selskabets Guldmedaille.) 

 Der foreligger i Litteraturen ikke faa Meddelelser , ifølge 

 hvilke der hos Fugle og Pattedyr kan foregaa en Om farvning, 

 et Farveskifte, af fuldt udviklede Fjer eller Haar. Fra mange 

 Sider har man stillet sig tvivlende overfor disse Angivelser, 

 navnlig paa Grund af det forunderlige i, at der i de paagældende, 

 af døde Hornceller bestaaende Dele skulde kunne foregaa saa- 

 danne Forandringer, der synes at maatte kræve en Virksomhed 

 af levende Celler. En Del af de paagældende Angivelser have 

 ganske vist ogsaa senere vist sig at være urigtige, men der er 



