2 Zachaiiae. 



111. 



Men ]\iveautladen afviger for meget fra Kugleformen, til at 

 man kan blive staaende herved; theoretiske IJetragtninger føre 

 til Omdrejningsellipsoiden eller, som denne i nærværende Sam- 

 menhæng benævnes, Sfæroiden. Medens Kuglen har et 

 Element, Radien, har Sfæroiden to Elementer, til hvilke kan 

 vælges de to Axer, Ækvatorialaxen og den derpaa lodrette Polar- 

 axe. Der bliver altsaa to I bekendte at bestemme, hvortil fordres 

 to Ligninger, som kunne fremstilles ved Maaling af to Meridian- 

 buer i Længde- og i Gradmaal, hvilke Buer, med særligt Hensyn 

 paa at bringe Krumningsforskellen imellem dem til at træde 

 skarpt frem, hensigtsmæssigt vælges, den ene saa nær ved 

 Ækvator, den anden saa nær ved Polen som muligt. 



Imidlertid gør Hensynet til Kompensation af de tilfældige 

 Observationsfejl det ønskeligt at maale flere Buer, saa mange 

 som muligt, og man bestemmer saa ved de mindste Kvadraters 

 Methode den Sfæroide, der nærmest slutter sig til alle disse 

 IVlaalinger. For at faa Maalingerne til nøjagtigt at passe med 

 denne Sfæroide, viser det sig imidlertid nødvendigt at tillægge 

 dem Korrektioner, som langt overstige Størrelsen af Observations- 

 fejlene, og dette betyder, at iSiveaufladen ikke er nogen nøjagtig 

 Sfæroide. Men det viser sig tillige, og dette er først paavist i 

 4de Bind af »Den Danske Gradmaaling", at Korrektionerne, uagtet 

 de ikke ere Observationsfejl, dog følge den exponentielle Fejl- 

 lov, hvilket vil sige, at de ere at betragte som tilfældige 

 Afvigelser fra en bestemt Norm, og denne Norm svarer til 

 Sfæroiden, som derfor ganske naturligt maa blive den af alle 

 simple Flader, hvortil baade Observationerne og selve den virke- 

 lige Niveauflade bedst henføres. 



IV. 



Benytter man nu Benævnelsen Geoide for det Legeme, 

 som begrænses af den mathematiske Jordoverflade, og sammen- 

 stilles Geoiden og Sfæroiden saaledes, at f. Ex. deres Centrer 



