4 Zachariae. 



bestemmer Størrelse og Retning af Geoidefladens Heldning mod 

 Sfæroiden , eller hvad dermed er ensbetydende , Lodafvigelsen i 

 disse Punkter. Lodafvigelsen maa bestemmes baade i Størrelse 

 og i Retning, hvilket opnaas, naar man bestemmer Størrelsen af 

 dens Projektioner paa de to mod hinanden vinkelrette ]\ormal- 

 planer, IMeridianen og Perpendikulæren. Den første , Meridian- 

 afvigelsen, findes som Forskellen mellem den beregnede sfaeroi- 

 diske og den observerede astronomiske Bredde, medens den 

 perpendikulære Del af Lodafvigelsen beregnes af Forskellen 

 mellem sfæroidisk og astronomisk Længde eller Azimutli. 



Ved Udgivelsen af den Danske Gradmaalings 4de Rind 

 forelaa der nede i Tyskland, i Egnen om Harzen og Thiiringer- 

 wald en Terrainstrækning , som var ret vel forsynet med 

 .Breddebestemmelser. Dette Materiale benyttedes af Andræ som 

 Grundlag for et Exempel paa en delvis Fremstilling af Geoide- 

 overfladen for et begrænset Areal. Paa Tegningen i den ved- 

 føjede Tab. 1, der er identisk med Tavlen i Gradmaalingens 

 4de Bind, ere Kurverne i Fig. A geometriske Steder for Punkterne 

 med samme Lodafvigelse i Retning af Meridianen. Disse 

 Kurver ere fremstillede ved Interpolation mellem 43 Punkter, 

 hvori nævnte Del af Lodafvigelsen er bestemt , idet man er 

 gaaet ud fra den ganske vilkaarlige Forudsætning om en Værdi 

 Nul for Lodafvigelsen i Pimktet Seeberg. Ved Hjælp af Fig. A 

 har man konstrueret Profiler af Geoidefladen for 7 forskellige 

 Meridiansnit, hvoraf dog kun de 8, nemlig Midte- og Yder- 

 profilerne ere angivne paa Tavlen; de paa Profilerne trukne 

 horizontale Linier betegne Snittene med 1 Fods Ækvidistance. 

 Fig. R fremstiller selve Geoiderelieffet ved ækvidistante Horizontal- 

 kurver, hvis Skæringspunkter med Meridianerne ligefrem ere 

 overførte fra Profilerne. Herved er man gaaet ud fra den vil- 

 kaarlige Hypothese, at alle Punkterne i Kaartets nordlige Be- 

 grænsningslinie have samme Højde, og tilmed Fløjden Nul over 

 Sfæroiden. For at give Profilerne deres rigtige indbyrdes Højde 

 maatte man kunne konstruere Tværprofiler; men hertil manglede 



