Zachaiiae. 



MII. 



Hvad ungaar den J3e tyduin y, t^om Højdebestemmel- 

 sen har for Gradmaalingsarbejderne, skal det bemærkes, 

 at de paa den fysiske Jordoverflade ndførte Observationer sknlle 

 henføres til Sfæroiden ved en Reduktion, der er afhængig af Højden. 

 og alene af den Grund maa Højden derfor kunne bestemmes. Da 

 imidlertid Højden kun indgaar i Reduktionen efter Division med 

 Jordradien, og da et Par Meter ikke har stor Retydning i For- 

 hold til 6 h 7 Millioner Meter, tør det antages, at Reduktions- 

 bestemmelsen ikke kræver Højden med en Nøjagtighed, som 

 overskrider hvad der kan præsteres ved trigonometrisk TSivelle- 

 ment. 



Ved en flygtig Retragtning kunde det synes , som om en 

 Kombination af trigonometrisk og geometrisk Nivellement maatte 

 kunne føre til lieslemmelse af Geoidebølgernes Højde over 

 Sfæroiden. Ved trigonometrisk Nivellement kan man nemlig, 

 naar Lodafvigelsen i Punktet A er bekendt, beregne Højden aS 

 af et andet Punkt B over den sfæroidiske Niveauflade gennem 

 Udgangspunktet A ; ved geometrisk Nivellement, der stadig maa 

 følge den virkelige Niveauflade, bestemmes derimod ^'s Højde G 

 over A& virkelige Niveauflade, der er parallel med Geoidens 

 Overflade. Diflerensen 5 — G fremstiller altsaa Forskellen 

 mellem Geoidebølgens Højder over Sfæroiden i Punkterne ^'s og 

 B's Vertikaler. Dette Resultat er dog uden praktisk Retydning. 

 fordi den sandsynlige Fejl paa det trigonometriske Nivellement 

 er af samme Orden som selve Geoidebølgernes Højder. 



Derimod spiller det geometriske Nivellement den af- 

 gørende Rolle ved Resvarelsen af Spørgsmaalet om den Nøj- 

 agtighed, hvormed Middelniveauerne af de forskellige Dele af 

 > erdenshavet kunne siges at ligge paa samme Niveauflade. Der 

 har været Tvivl om de Grænser, indenfor hvilke Vandarealer 

 som Ostersøen og Nordsøen , Middelhavet og Atlanterhavet. 

 Ostersøen og Middelhavet o. s. v. kunne betragtes som Dele af 



