Nogle Træk af de fysiske Videnskabers Historie. 45 



at Elektrisermaskinen ikke var nødvendig; thi Bevægelsen frem- 

 traadte ogsaa hos præparerede Frøer, som i Messingtraade vare 

 ophængte paa et Jerngitter, naar Extremiteterne ved en tilfældig 

 Bevægelse kom i Berøring med Gitterets Jernstænger. Eor 

 Galvani var dette et betydningsfnldt Bidrag til hans Lære om 

 den dyriske Elektricitet, nu kunde han betragte Fænomenet som 

 en Udladning af en Forskel mellem Nervernes og Musklernes 

 Elektricitet. Paa utallige iMaader varierede han Forsøgene med 

 de præparerede Frøer og forskellige Metaller, og Forsøgene 

 gjentoges over hele den videnskabelige Verden; men Galvani 

 naaede dog ikke videre i den rette Forstaaelse af Fænomenet i 

 de tolv Aar, som forløb indtil hans Død, og det er et talende 

 Exempel paa, hvilken skadelig Indflydelse forudfattede Meninger 

 udøve paa Erkendelsen af Fænomenernes sande Aarsag og paa 

 Dispositionerne med Hensyn til fortsatte Undersøgelser, en 

 Indflydelse, som selv Lavoisier maatte føle, idet han i 5 Aar 

 ikke rykkede videre i Erkendelsen uf Brintens rette Forbræn- 

 dingsprodukt, fordi han forudsatte, at det maatte være en Syre. 



Men allerede to Aar efter Galvanis Død fremtraadte den store 

 Betydning af hans ejendommelige Opdagelse , idet hans Lands- 

 mand Volta i Aaret 1800 lærte at forstærke de iagttagne svage 

 Virkninger i mangfoldig Grad ; han byggede en Stabel af et 

 stort Antal Kobber-, Tin- og med Saltopløsning befugtede 

 Papplader, ordnede paa en systematisk Maade, og frembragte 

 dermed stærke fysiologiske og elektriske Virkninger. Hermed 

 var det første store Fremskridt gjort og Banen brudt. Allerede 

 i samme Aar benyttede Nicholson og Carlisle den voltaske 

 Stabel til at adskille Vandet i dets tvende Bestanddele, saa at 

 saavei Ilten som Brinten kunde opsamles i fri Tilstand, og 

 nogle faa Aar senere benyttede Davy et lignende Apparat til at 

 udskille nye Metaller af Jordarter og Alkalier, hvis Indhold af 

 Metal Lavoisier vel havde forudset, men som han dog ikke 

 havde kunnet paavise ad kemisk Vej. 



Siden det nittende Aarhundredes Begjndelse have derna-st 



Overs, over D. K. D. Vid. Selsk. Forh. 1S94. 4 



