Nogle Træk tif de fvsiske Videnskabers Historie. 47 



naar Magneter bevæi;edes forbi Ledere; men Vanskeligheden 

 ved at paavise saadanne svage elektriske Fænomener, vilde liave 

 ligget i Mangel paa Midler (Apparater) til at paavise dem. Ved 

 Galvanis Opdagelse var Forholdet ganske anderledes gunstigt; 

 forst opdagede han et meget følsomt IMiddel til al paavise 

 yderst svage elektriske Strømmes Tilstedeværelse, nemlig de 

 præparerede Frødele, og dernæst, efter at dette Middel var fundet, 

 kom saa Opdagelsen, al de samme Fænomener, som Elektrici- 

 teten kunde frembringe, ogsaa kunde fremkaldes med ulige 

 Metaller samtidige Virkning paa Præparatet; det laa derfor nær 

 at antage, hvad der er Voltas Fortjeneste, at Kilden til Elek- 

 triciteten i dette Tilfælde laa i Berøringen imellem de lo Me- 

 taller, — og dermed var da Banen brudt; men hvilken Natur- 

 forsker vilde vel være falden paa den Tanke, at prøve de andre 

 nys omtalte svage Ytringer af elektriske Strømme paa præpa- 

 rerede Frødele! Galvanis Opdagelse danner det mærkeligste 

 Exempel i de fysiske Videnskabers Historie paa den Betydning, 

 som Tilfældet kan have paa Videnskabens Udvikling. 



Anderledes er Forholdet med Hensyn til Betydningen af 

 Lavoisiers Arbejder eller rettere af hans nye kemiske Theori 

 for Videnskabens Udvikling i vort Aarhundrede; thi det kan 

 næppe være Tvivl om , at selv om Lavoisier ikke havde levet, 

 vilde dog en Theori, som den af ham opstillede, væxe frem- 

 kommen i den nærmest paafølgende Tid, muligvis kun stykke- 

 vis og med nogle Aars Mellemrum. Man maa nemlig erindre, 

 at Slutningen af det forrige Aarhundrede var en i videnskabelig 

 Henseende meget bevæget Tid for Kemien. Opdagelser fulgte 

 Slag i Slag fra forskjellige Sider. I Sverrig arbejdede Scheele 

 utrætteligt og med beundringsværdigt Udbytte; nye Grundsloffer 

 og nye Forbindelser bleve opdagede og mange bekendte Sloffer 

 grundigt undersøgte ; et af Scheeles Hovedemner var netop Luften, 

 Vandet og Ilden, og hans dertil knyttede Opdagelse af Ilten falder 

 vistnok tidligere end Priestleys og uafhængig af denne. Samtidig 

 arbejdede Priestley i England; hans Emne var Paavisning af 



4* 



