48 J- Thomsen : Kogle Træk af de fysiske Videnskabers Historie. 



Luftarters Dannelse ved kemiske Processer, og det lykkedes ham 

 at opdage et stort Antal af nye Luftarter og blandt disse ogsaa 

 Ilten, hvis Egenskaber han undersøgte. Hans Landsmand Ca- 

 vendish, som alt tidligere havde opdaget Bi'inten og paavist, at 

 denne maatte opfattes som en særegen Luft, var sysselsat med 

 at undersøge Produktet ved denne Lufts Forbrænding og paa- 

 viste , at det var Vand, som derved opstaar; Rutherford havde 

 opdaget den ikke ildnærende Bestanddel af Luften (Kvælstof) 

 o. s. V. Naar nu ingen af disse Mænd tilfulde formaaede at benytte 

 det af dem frembragte Materiale, var Aarsagen den , at de vare 

 hildede i den ældre Theoris Garn, som beherskede alle deres 

 theoretiske Betragtninger. Der udfordredes en klarere Tanke, 

 et mere uhildet Blik, en større Agtelse for det kvantitative i 

 de kemiske Processer, for at gennemskue og bearbejde dette 

 store Materiale fra et nyt Synspunkt. Men Løsningen maatte 

 komme, lidt tidligere eller lidt senere, thi Kendsgerningerne 

 talte vægtigt mod den bestaaende Theori. Det blev da La- 

 voisiers store Fortjeneste i kort Tid at løse denne Opgave, og 

 hans Arbejde vil stedse blive Genstand for Beundring og være 

 et klart Bevis for, hvor meget en genial Tanke og et fordoms- 

 frit Blik lormaar at udrette, naar det rette Tidspunkt er kommen. 

 Lavoisiers Betydning for Kemien er en lignende som 

 Newtons for Astronomien; thi ligesom Lavoisier havde Newton 

 en ældgammel Videnskabs talrige Iagttagelser at bygge paa; 

 hans skarpe Tanke gennemskuede det store Materiale, og han 

 formede i Aaret 1682 sin berømte Theori om den almindelige 

 Tiltrækning, som omfattede alle Bevægelsesphænomener i Ver- 

 densrummet, ligesom Lavoisier, et Aarhundrede senere, 1783, 

 udviklede en Theori, som sammenfattede under et fælles Synspunkt 

 en Ltallighed af Fænomener, som foregaa paa vor Jord. Men 

 for dem begge var det den overlegne aandelige Begavelse, som 

 førte dem til Maalet; medens det var Tilfældighedernes Spil, som 

 for bestandigt knyttede Galvanis Navn til Videnskabens Historie. 



