62 P- E. Muller. 



Stokken , i alt Fald den yngre ikke ligger ganske vandret . . . ; 

 ved hvert Aarssknds begyndelse faar den ligesom et lille Knæk, 

 der kan være saa stærkt, at Vinkelen, som to paa hinanden 

 følgende Aarssknd danne med hinanden, er 120°, saa at Rhi- 

 zomet derved arbejder sig dybere ned i Jorden » ^). Det maa 

 imidlertid bemærkes , at denne forbeholdne iMeddelelse skriver 

 sig fra Halvtjerdserne , da de foran anførte experimentelle 

 Undersøgelser endnn ikke vare olfentliggjorte, og samme Be- 

 mærkning maa gøres til denne Forfatters Meddelelser om Sto- 

 lonernes geotropiske Krnmning hos Sium angustifolium -) , og 

 især hos Slægten Circæa'^) (se ogsaa hans Tegning af Stachys 

 palustris*). Senere (1890) antager han, at Stolonernes Ned- 

 adstræben skyldes " positiv Geotropisme eller stærk negativ 

 lleliotropismei) ^), og det synes ham klart, "at Lyspaavirkningen 

 maa spille en Rolle»^) som Aarsag til dette Fænomen. I det 

 hele taget anfører Warming i den anselige Række af betydelige 

 plantebiologiske Afhandlinger'), med hvilke han har beriget 

 vor botaniske Litteratnr, talrige Exempler paa horizontalt stry- 

 gende Rhizomer og Stoloner nden at nævne flere Exempler paa 

 spontan Nedtrængen i Jorden af epikotyle IManteaxer; men for 

 øvrigt slutter han sig til de i den franske og tyske botaniske 

 Litteratur herskende Anskuelser om Tilstedeværelsen af en saa- 

 dan Spontaneitet. 



De underjordiske Rhizomers og stolonagtige Stængeldannel- 

 sers Leie i Jordbunden synes ogsaa forholdsvis sparsomt under- 

 kastet speciel Undersøgelse. 



^) E. Warming , Sniaa biologiske og morphologiske Bidrag (Bot. Tidsskr., 



R. III, Bd. 1, Kbhii. 1S76— 77, p. 88). 

 ') Ibld. p. 105. 

 3) Ibid. Bd.ll, p. 89. 91. 



*) E. Warming, om Skudbxgning, Overvintring og Foruigelse I. c p. 30. 

 ^) Ibid. p. Vb. 

 ") Ibid. p. 103. 

 '') Se foruden foranforte Afhandlinger endvidere: E. Warming, Botaniske 



Exkursioner, 1 og 2, i Vidensk. Meddel, fra den naturli. Foren, i Kbhn., 



1S90, 1891. 



