Om Regnormenes Forhold til Uliizomiilaiitcrne. 89 



stant optrædende og ensartet udviklet, synes det ikke at kiuine 

 tilskrives tilfældige ydre Aarsager. Jeg tror, at man heri tør 

 se en Virkning af de lodrette Rødders Kontraktion, men i saa 

 Fald er det nnægtelig en ganske ubetydelig og uvæsenlig Del, 

 de have i Uhizomernes iNcddragning eller rettere i Endeknop- 

 pens Sænkning under Overlladen ; thi selve IVhizomet kommer, 

 som man vil se, ikke dybere derved. De lange lodrette Khi- 

 zomer af Anemone Hepatica danne for øvrigt jævnlig en saa 

 stærk Krumning forneden og vise ofte saa store Bøjninger, at 

 dette ikke kan være en Virkning af Rodforkortningen; disse 

 Former maa være fremkaldte ved vexlende Frost og Tø i Jord- 

 skorpen og den deraf resulterende Hævning og Sænkning i 

 dette Lag. 



Af de foregaaende Iagttagelser, der kunde suppleres med 

 adskillige andre, tør vistnok drages den Slutning, at uagtet man 

 i Naturen finder Vidnesbyrd om en Kontraktion af Rødderne 

 under Væxten, og uagtet man stundom kan spore Virkning af 

 dette Forhold paa selve Rhizomet, saa maa man dog være be- 

 rettiget til med Hestemthed at udtale, at Rodforkortningen 

 paa ingen Maade kan forklare det almindeligt ud- 

 bredte Fænomen, at oprette ældre R h i z o m e r og 

 overjordiske Axedele efterhaanden mere og mere 

 nedsænkes i Mulden. Dermed skal dog ikke være sagt, at 

 Rodkontraktionen ikke kan være Aarsag til Sænkningen i en- 

 kelte særlige Tilfælde, enten hos visse Plantearter eller paa visse 

 Lokaliteter, hvor Jordbunden er løs eller bestaar af blødt vand- 

 fyldt Dynd. Den anførte Slutning gælder nemlig kun det al- 

 mindelige Sænkningsfænomen , som den urteagtige Vegetations 

 store Masse viser paa muldet, højlændt Bund af forskellig 

 Konsistens. 



B. VandrerMzomers Geotropisme, 



Naar der er bleven tillagt de over selve den mineralske 

 Bund opstaaede Stoloner geotropiske Egenskaber, da har man 



