Om Regiionnenes Forhold til Kliizonipliuiteiiie. 95 



med de af Hildebrand beskrevne tilsvarende Dannelser iios 

 exotiske bigbærende Oxalisarter M. 



Uagtet jeg saaledes ikke liar finidet Hovers Angivelse om 

 Sporernes Retning hos Tnlipa silvestris ganske korrekt, er 

 der dog derfor ikke Griuid til at drage hans \Ieddelelser om 

 Forholdet hos Tulipa Gesneriana , hvor Sporen skal gaa lodret 

 ned i Jorden, saalidt som hos Hyacinthns silvestris, Colchicum 

 autnmnale o. fl., i Tvivl. Hos disse Former synes Sporen at være 

 en mindre regelmæssigt forekommende Dannelse af forskellig 

 Form og Udvikling. De Forfattere, som omtale Stolonernes Ret- 

 ning hos disse Planter, nemlig Rover'-) og Devaiix^), fremhæve 

 dog, at deres Udvikling, Længde og nedadgaaende Retning er 

 afhængig af Voxestedets Varme og Tørhed; de se heri et Mid- 

 del, der er givet disse Planter til at lempe deres fortsatte 

 Existens efter Lokalitetens Ejendommeligheder. Som allerede 

 bemærket, er denne Egenskab dog grundforskellig fra, hvad 

 man i Almindelighed forstaar ved positiv Geotropisme, fremkaldt 

 ved Tyngdens Paavirkning af de voxende Planteorganer, og det 

 forekommer mig utvivlsomt, at disse Fænomener hos Former af 

 Liliaceernes Familie, som maaske ogsaa analoge Forhold hos 

 visse med stilkede Knolde forsynede Orchideer*), indtil de ere 

 undersøgte experimentelt, niaa lienregnes til de hydrotropiske 

 eller aérotropiske, ikke til de geotropiske Virkninger. For øvrigt 

 maa det erindres, at der hos flere Arter af Slægten AUium fmdes 

 stilkede Løg (A. oleraceum, Scorodoprasum, sphærocephalum, 

 vineale o. a.), der alle ere oprette, og hvem der, saavidt mig be- 

 kendt, aldrig er bleven tillagt geotropisk Krumning. 



Anderledes end hos de nævnte Liliaceer forholder den geo- 

 tropiske Krumning sig, som Seignette^) har paavist hos visse 



^) F. Hildebrand, Die Lebeiisverhaltiiisse der Oxalisarten, Jena, 1884, p. 120. 



-) BuU. de la Soc. bot, Tom. 17, p. 169. 



3) Ibid. Tom. 37, p. 1.5.5. 



^) Se. f. Ex. Royer, Flere de la Cote-d'Or p. XX. 



^) Rev. gen. d. Bot., Tom. 1, p. 420, 478. 



7* 



