142 P. E. Miiller. 



antyder, at det er selve Fastheden, ikke Jordens kemiske Be- 

 skaffenhed, der bUver det karakteristiske. Saadanne Planter ere : 

 Hieracium Pilosella, Campanula rotundifolia, Veronica officinalis, 

 Anthoxanthum odoratum, Bruneila vulgaris, og bliver Lyset nær 

 Kanten af Bøgebevoxningen stærkere, slutter sig til disse endnu 

 mange andre, til sidst tillige Calluna vulgaris. 



At den af Regnormene dannede Muld fortrinsvis er beboet 

 af Rhizomplanter, og at disse forsvinde eller sygne, naar samme 

 Jord er bleven fast, efter at de store Lnmbriciner i en længere 

 Periode have forladt den, har ogsaa et Analogon paa andre Lo- 

 kaliteter. I sin Omtale af Vesterhavsengenes Stranddannelser 

 omtaler Warming^) som en karakteristisk Forskel paa Ler- 

 strandsformationen og Sandstrandsformationen, at Vegetationens 

 Rødder paa førstnævnte Lokalitet kun ere svage og ikke dybt 

 gaaende, og at Stolondannelserne ere overjordiske; den sidst- 

 nævnte Formations Flora har derimod dybtgaaende Rødder og 

 udmærker sig ved de vidt i Jorden omkrybende underjordiske 

 Udløbere. Han tilføjer, at disse Forhold sikkert staa i nøje 

 biologisk Korrelation med Bundens Natur. — En tilsvarende 

 Forskel paa Vegetationen, der dækker "Indsandene" i Hederne, 

 saa længe Sandet er løst, og den, der senere indfinder sig, 

 naar Jordbunden er fæstnet, har jeg tidligere paavist'-). 



Med Vegetationen i Sandklitterne vise de urteagtige Planter 

 paa de voxende Sphagnummoser, hvis Overtlade er undergivet 

 en stadig Forandring, en ofte slaaende Overensstemmelse i Voxe- 

 maade og kommer derved til ligesom hin at frembyde en Ana- 

 logi med Rhizomvegetationen paa Regnormemulden. 



Sphagnummoserue ere ligesom denne en ndpræget Rhizom- 

 Lokalitet, opfyldt af vandrette og skraat stillede Rhizomer samt 

 lodrette Stængler, der ofte ligesom i Flyvesandsegnene begynde 

 med at være overjordiske Stængler, og som, efterhaanden som de 



') E.Wainiing, Fra Vesterhavskystens Marskegiie (Videnskab. Meddel, fra 



den naturh. Foren, i Kbhvn. 1890, p. 234). 

 ') Studier over Skovjord, II., p. 60 (Tidsskr. f. Skovijr., Cd. VII.) 



