Om liegiKirmeiies Fmluild til Hliizoinplaiilernc. 147 



niærksom paa , hvilken belydniii.nftrukl Uolle selve Dækningen 

 spiller for Lysskuddets iMetamort'ose til Lavskud. I Lillera- 

 tui'en findes mange Dala til Uelysning af dette Forhold'); af 

 egne Iagttagelser skal anføres følgende : En Stellaria nemornm, 

 en Veronica chamædrys o. A. udsender underjordiske Stoloner, 

 forsynede med normale Lavblade. I nogen Afstand kommer en 

 Stolon op over Løvlaget paa Skovbunden og bliver til sædvan- 

 ligt Lysskud med store grønne Blade; Skuddets Spids derimod 

 er atter kommen ned paa Bunden af Løvdækket og er her igen 

 bleg, underjordisk Stolon med skælformige Blade. En Lrtica 

 dioica udvikler fra Stængelens Basis ensstillede Sideskud; det 

 ene er dækket af Lov og Muld og bliver til Lavskud, et andet 

 er ikke dækket og bliver til l>ysskud med Løvblade o. s. v. o. s. v. 

 Planternes Akkomodatiousevne er næppe paa noget Punkt ud- 

 viklet højere end ved Stængelens Metamorfose under Dækning 

 af Jord, og mangfoldige Træk tyde paa, at denne Omdannelses- 

 evne er udviklet under de ydre Indflydelsers mægtige Paavirkning-). 

 Naar man slutter sig til den nyere Anskuelse om Aarsagen 

 til Variationer i Planteriget, kan man med Hjalmar Nilsson ud- 

 tale: «1 Jordstænglernes Tilstedeværelse, i deres særegne og 

 varierende Organisation se vi et af de mest talende Beviser 

 baade paa de ydre Indvirkningers mægtige Indgriben i Plante- 

 riget og paa Væxternes vidt drevne Akkomodationsevne^). Men 

 efter at Opmærksomheden er bleven henledet paa Lumbriciner- 

 nes Forhold til Jordstænglerne, maa til ovenstaaende Sætning 

 endnu føjes følgende : For mangfoldige Planter er Jordstæng- 

 lernes Tilstedeværelse og Bygning et Vidnesbyrd om den over- 

 ordentlig store indflydelse, som Jordfaunaen har haft og har 

 paa Vegetationen, paa Formernes Udvikling, paa Individernes 

 Frodighed og paa Lokaltloraens Sammensætning og Biologi. 



Smig. f. Ex. Costantin , Etude comparée des tiges aérieiines et souter- 

 raines des dicotylédones (Ann. d. se. natuF, Sér. VI., Bot., Tom. XVI., 1883). 

 Ibid. p. 166. 



