192 • C. Chrisliaiiseii. 



det gjorde et Udslag af 1 Centimeter, naar 100 elektrostatiske 

 Elektricitetsenlieder strømmede gennem det. Sættes Begfladen 

 paa Kvægsølvel, fremkommer intet IJdslag, men idet den igen 

 løftes op, faas et ofte meget stort Udslag, især naar Kvægsølv- 

 overfladen er frisk; har Kvægsolvet staaet nogle Timer i Skaalen, 

 bliver Udslaget mindre. Strømmen gaar fra Kvægsolvet gennem 

 Galvanometret til Metalpladen. Efter Ilelmholtz maa dette nn 

 opfattes saaledes. Ved Herøring med IJeg faar Kvægsølvet 

 Potentialet F, , Beget Potentialet V^ i den underste Flade. Der 

 vil da gaa en Strøm gennem Galvanometret, hvorved Pladen A 

 ogsaa faar Potentialet Fj. Kaldes Beglagets Tykkelse a', saa 

 har man tilnærmelsesvis den elektriske Kraft F' i Beget lig 

 (Fj — V\)/a', altsaa bliver Overfladetætheden a paa Grænsen 

 mellem A og / / bestemt ved KF' = 4-<t'. idet K er Begets 

 Dielektricitetskonstant. Vi have følgelig 



. KlV^ — Vj 



Arra' 



I Virkeligheden maa a være en overmaade lille Størrelse, a' vil 

 altsaa være forsvindende i Sammenligning med a; derfor er 

 Elektricitetsmængden Q overmaade ringe; jeg har i intet Tilfælde 

 mærket det mindste til den. Det er sandsynligt, at den ved alle 

 virkelige Isolatorer er at sætte lig Nnl; der opstaar altsaa 

 ingen elektrisk Strøm, naar en Isolator bringes i 

 Berøring med en Leder. 



Løftes Pladen nu op fra Kvægsølvet, vil Beget findes at 

 være elektrisk. Fandt der ingen Genforening af de adskilte 

 Elektriciteter Sted, skulde Beget paa hver Fladeenhed have Lad- 

 ningen — a; i Virkeligheden finder en saadan Genforening Sted; 

 antages at Ladningen paa Fladeenheden efter Adskillelsen er — Aa, 

 saa er / en meget lille Størrelse. Beget beholder da paa sin Under- 

 flade med Arealet 5 Ladningen — SÅa. Den tilsvarende positive 

 Ladning Q' = Så(t gaar da fra Kvægsølvet gennem Galvano- 

 metret til Pladen A. Q' er da den Elektricitetsmængde , som 



