Expeiimentalunders. over (Inidiiingselektricitetens Opr. 209 



i Reglen meget kortvarig. Den elektriske Forskel paa Kvæg- 

 sølv og Messing eller Sølv er jo ogsaa kun lille. Har man der- 

 imod et Amalgam , Bly- eller Zinkamalgam , gaar der en for- 

 holdsvis stærk Strøm gennem Mellemlaget; den aftager dog ved 

 Gentagelse og bliver, naar man sørger for, at der er tør Luft i 

 Røret, efterhaanden saa svag, at den næppe kan bemærkes. 

 Samtidig hermed faas da et Udslag, idet Amalgamet kommer 

 ind i Røret, det hidrører fra en Restladning, der er bleven til- 

 bage paa Røret. 



Betydningen heraf ses maaske klarest ved at benytte samme 

 Betragtningsmaade som i § 1. Vi erstatte da Isolatoren // 

 med en Leder, f. Ex. indtørret Vandglas eller Hextrin. Vi 

 tænke os, at der i Skaalen er et Zinkamalgam. I det Øjeblik 

 da Berøringen indtræder, opstaar der en elektrisk Strøm fra D 

 til A ; anskueligst bliver Fremstillingen ved at benytte den af 

 Nernst^) fremsatte Hypotese, ifølge hvilken de positive Zinkioner 

 søge at udbrede sig paa Grund af deres særegne , overmaade 

 store osmotiske Tryk; idet de trænge ind i Mellemlaget 77, 

 drive de de positive Joner foran sig , og der opstaar saaledes 

 en Strøm. Imidlertid sættes der forskellige Hindringer imod 

 denne Strøm ; dels bliver Zinkamalgamet nu selv negativt, dels 

 fremkommer der en Polarisation i Mellemlaget, som kan antage 

 meget store Værdier. LøTtes nu 7 7 op fra Kvægsølvet, vil der 

 fremkomme en meget stor Potentialforskel mellem Underfladen 

 af 7 7 og A\ derved kan der fremkomme en elektrisk Strøm i 

 samme Retning som tidligere, altsaa fra D {\\ A\ imidlertid er 

 der nu ogsaa en Mulighed for, at den positive Elektricitet — 

 de positive Zinkioner kunne gaa tilbage til Amalgamet i Skaalen; 

 man kan altsaa ikke vide med Sikkerhed, til hvilken Side Aab- 

 ningsstrømmen vil gaa. Dog fmder jeg altid, at den har samme 

 Retning som Slutningsstrømmen med Zink- og Blyamalgam, 

 derimod var den med rent Kvægsølv ofte modsat Slutnings- 



1) W. Nernst. Zeitschrift fur ph\s. Chemie. Bd. IV, S. 129, 1889. 



