254 Zachaiiae. 



Vort Lands Beskaffenhed gor det nemlig nødvendigt at 

 føre Nivellementet over adskillige temmelig brede Vandarealer, 

 og Sigtevidden niaa derfor lier betydelig forøges, ligesom ogsaa 

 Nivellement fra Midten paa Grund af Forskellen i Middelrefrak- 

 tionen over Land og over Vand under disse Omstændigheder 

 vilde være mindre hensigtsmæssigt. Allerede ved den ifjor 

 udførte Overgang over Limfjorden steg Sigtevidden til 600 Meter, 

 og ved Overgangen over Lillebælt, som udførtes iaar, var Sigte- 

 længden henimod 1 Kilometer altsaa henimod det tyvedobbelte 

 af den ovenfor fastsatte Maximumsgrænse for korte Sigter. 

 Der maatte derfor ved disse Overgange slaas ind paa en anden 

 Fremgangsmaade , hvis Hovedtræk nedenfor skal fremstilles 

 tilligemed de derved opnaaede Resultater. 



A. Lillebælt. 



INivellementet førtes over Lillebælt fra den jydske Kyst tæt 

 vesten for Snoghøj til llindsgavlsodde vesten for Kongebroen 

 paa Fyn. BæJtet har her sin mindste Bredde og paa det nær- 

 meste øst-vestlig Retning. Overgangen foregik paa to omtrent 

 parallele Linier, hvis indbyrdes Afstand er omkring en Kilometer, 

 og hvoraf den østlige, KS, benævnes efter Punkterne Kongebro 

 paa Fyn og Snoghøj i Jylland, medens den vestlige, BM, har 

 Navn efter Bavnegaard i Jylland og Munken paa Fyn. De 4 

 Punkter K. il/, B og S', der alle omtrent have samme Højde 

 — 9 til U Meter — over Havfladen , danne en Firkant, hvis 

 Sidelængder variere mellem 814 og 1007 Meter, og hvis Om- 

 kreds altsaa er henved 4 Kilometer, nøjagtigere 3639". 



Stigningerne af Linierne KM og SB ere maalte ved sædvanligt 

 Nivellement langs de to Kystlinier, medens Stigningerne af de 

 to Linier over Bæltet SK og BM ere bestemte ved gensidige og 

 samtidige Maalinger fra den paagældende Linies Endepunkter. 

 Alle flre Linier nivelleredes med de samme Instrumenter Nr. 1 

 og Nr. H, som ere benyttede ved det øvrige Præcisionsnivellement, 



