5. Møde. -^ 33 ^>- 8. Mails. 



Iagttagelser fru arktiske Egne tyde paa et Sammenhæng mellem 

 Skyer og Nordlys, iivad man hidtil ikke har været i Stand til at 

 forklare. Om Aftenen ses ofte Skyer af Form som Nordlysbuer, 

 som ved Skumringens Tiltagen lidt efter lidt synes at gaa over 

 til at blive Nordlys. Nordlys, der vise sig i Morgendæmringen 

 synes ofte at gaa over til at blive Skyer, efterhaanden som 

 Dagslyset tiltager. Efter et Nordlys er Himlen ofte bedækket 

 af ejendommelige smaa Skyer, der ere ordnede som Nordlysets 

 Buer. Ved Fuldmaanens Skin, der er langt stærkere end Nord- 

 lysels, ser dette ud, som om det kun var synligt ved Maanens 

 Lys, og det er ofte umuligt at adskille Nordlyslaager fra almin- 

 delige Taager og Skyer. Man kan i saa Fald ikke erkende , at 

 Fænomenet er selvlysende. I mørke Nætter optræde Nordlysene 

 ofte som lysende Skyer, IMellemrummene mellem Buerne er 

 som oftest opfyldt af en lysende Taage. Er Nordlyset et Fæno- 

 men, der fremkommer ved Kathodestraalers Absorption af At- 

 mosfæren, maa dette nødvendigvis give Anledning til de omtalte 

 Fænomener; Kathodestraalernes Indsugning af Luften frembringer 

 nemlig en stærk Udvikling af Ozon , der i ganske særlig Grad 

 frembringer en Fortætning af Vanddampene. Nordlyset frem- 

 bringer altsaa Skyer eller Taager, og ved Dags- eller Maane- 

 lyset ser man derfor kun det Skylag, hvori Nordlyset ved sin 

 Frembringelse af O/.on selv indhyller sig. Da Luften i de store 

 Højder, hvori Nordlyset i Almindelighed forekommer, maa anses 

 for at være absolut fri for Støv , kunne dens Vanddampe i Al- 

 mindelighed ikke fortættes, og Luften kan derfor indeholde en 

 i Forhold til dens lave Temperatur overordentlig stor Mængde 

 Damp, der øjeblikkelig fortættes ved Ozonets Udvikling. 



Kassekommis sionen forelagde det reviderede og deci- 

 derede Regnskab for 1894, hvorover en Oversigt findes trykt 

 S. 34—36. 



