Overleveringen af Euklids Optik. IH) 



mange Steder, og hele Slutningen fra S. 60, 17 afreven og gaaet 

 til Grunde. 



Ambros. bestaar af Stumper af o forskellige Udss., der- 

 iblandt 4 Blade af (Jptiken, som viser de samme Læsemaader 

 og Fejl som Bodl. Haandskriftets Art oplyser, hvad en sam- 

 tidig Levnedsbeskrivelse af det ambrosianske Bibliotheks Stifter 

 ('ardinal F. Borromeo fortæller om ham , at han i sin Kærlig- 

 hed til Boger lod opkøbe i Kom de Stumper af Haandskrifter, 

 der laa og flød som Makulatur i Butikker og Værksteder. 



Til Konstitution af Texten har vi altsaa kun Vindob. og 

 Bodl. (subsidiært, hvor den mangler eller er ulæselig, dens Af- 

 kom). De har i Hovedsagen samme Text, saa at de godt kan 

 antages for Søstre, men Vindob. er at foretrække, ikke blot 

 fordi den maaske er noget ældre, men ogsaa fordi Bodl. aaben- 

 bart er interpoleret. Saaledes har S. 6, 26, hvor Sammenhængen 

 kræver då, Vindob. o;y, en meget hyppig Forvexling, men Bodl. 

 ouv] S. 36, 16 har Vindob. zd^élcv e^et, hvilket ingen IMening 

 giver, Bodl. eoHeld iazv^. som giver en glat Sammenhæng, men 

 ikke siger netop, hvad Moningen kræver, og aldrig kunde blive 

 forvansket til eot^elav e^ei; der skal staa eodsla doqei] S. 40, 1(S 

 har Vind. i^' rj v diBazr^xaao^ , som er et usædvanligt Udtryk, 

 men siger, hvad der skal siges (»den Linie, som Øjnene be- 

 grænser ved deres indbyrdes Afstand«), medens 1^^' YjQ o., som 

 Bodl. har, blot siger, at Øjnene ligger paa Linien, men ikke, 

 at de begrænser den , hvorpaa det netop kommer an. At saa- 

 ledes det præcise Ldtryk er ofret for et grammatisk glattere, er 

 et sikkert Kendetegn paa Interpolation. 



Derved bliver ogsaa ellers gode Læsemaader i Bodl. mis- 

 tænkelige , og Texten bliver at bygge op paa Vindob. med for- 

 sigtig Benyttelse af Bodl. 



\ or Overlevering gaar altsaa ikke længere tilbage end til 

 XII. Aarh., medens de fleste andre græske Mathematikeres Text 

 hviler paa Hdss. fra IX — XI. Aarh.. en Forskel, der bliver 

 meget følelig derved, at IX — \l. Aarh. er en literær Blom- 



