120 J- L. Heiberg. 



stringstid , hvor der var Efterspørgsel nok til, at professionelle 

 Afskrivere kunde leve deraf; tiaandskrifterne fra denne Periode 

 røber ved deres skønne regelmæssige Skrift den øvede Haand, 

 og disse Skrivere har ingen anden Interesse end tro og nøj- 

 agtigt at gengive det Haandskrift, de havde for sig; de lærde 

 og fdologisk dannede Bestillere har sikkert stillet store For- 

 dringer i den Retning. Fra Slutningen af det X[. Aarhundrede 

 forfalder derimod det literære Liv; hvem der vil eje en sjeldnere 

 Forfatter, er i Reglen henvist til selv at afskrive Texten, og 

 Hdss. fra den følgende Tid bekræfter i en paafaldende Grad 

 Sætningen docti male piugunt. Den stiliserede Skrift afløses af 

 flygtige og snørklede Kragetæer, som hidtil kun havde været 

 taalle i private Optegnelser, og, hvad der var værre, disse lærde 

 Afskrivere, som var ligegyldige for Formen, men havde Interesse 

 for og beherskede Indholdet, bragtes let til bevidst eller ube- 

 vidst at korrigere , hvad der forelaa for dem , stundum rigtigt, 

 stundum galt. 



Det kan derfor ikke undre, at den i Vindob. -!- Bodl. fore- 

 liggende Text er meget mangelfuld. Den skæmmes baade af 

 komplet meningsløse Steder, der er saa defekte eller saa grun- 

 digt korrumperede, at ethvert Forsøg paa en Restitution bliver 

 et løst Gætteri, som ikke hører hjemme i en kritisk editio 

 princeps, og af større og mindre Interpolationer. 



Den mest indgribende af disse har det sin Interesse at 

 paavise udførligere for at give en Forestilling om Arten. 



I 34. Sætning bevises , at alle Diametre i en Cirkel ses 

 ligestore, naar t)jet anbringes enten paa en Vinkelret i Centrum 

 eller i en Afstand fra dette = Kadius. Derpaa tilføjes S. 64, 4 ff. 

 Beviset for, at ogsaa uden de nævnte Betingelser de Diametre, 

 der danner ligestore Vinkler med den rette Linie mellem Cen- 

 trum og øjet, ses ligestore, hvilket aldeles ikke hører hjemme 

 i denne Sætning, der efter Protasis omhandler Betingelserne 

 for alle Diametrenes Ligestorhed, og desuden bevises igen i 

 Sætn, 35, hvor det er paa sin Plads. I Sætn. 35, som beviser, 



