Overleveringen af Euklids Optik. 123 



hvilket ingen Mening giver, da Linien mellem Lysgiverens 

 Midtpunkt og Pladens Indsnit altid niaa være ret, og man 

 heller ikke kan sige, at Forbindelseslinien "ligger ad en ret 

 Linie" ; der mangler aabenbart Angivelsen af et tredie Punkt, 

 som ligger i en ret Linie med de to nævnte. Vat. 204 har 

 xai istedetfor zar«, og heraf faar man ved en yderst ubetydelig 

 Rettelse (Ffor T): xac tyjv aoyrjv (det belyste Punkt paa den 

 anden Tavle) zu^eiav ouaav ^ nøjagtigt hvad Meningen kræver. 

 1 Sætn. 10 og 11 har Vat. 201 bevaret den oprindelige korte 

 Form for Beviset, som man senere har fundet ufyldestgørende 

 og ændret, og ogsaa paa en Række andre Steder er den fri for 

 de fleste andre llaandskrifters Interpolationer; saaledes har den 

 S. 148,9 rigtigt TzokkdxiQ^ som i de andre er rettet til tio/jA. 

 fordi man (med Urette) savnede et styrende Ord til den partitive 

 Genetiv riov aTiæ^'uoQ jpaipoijÅviov YpaiLiKaxtov. 



Nærmest ved Vat. 204 staar Paris. 2342, som paa de fleste 

 Punkter er fri for Interpolationer, men heller ikke paa noget 

 Punkt giver væsentlig bedre Læsemaader end Vat. 204 , bortset 

 fra enkelte Smaarettelser, som man godt kan tiltro Afskriveren 

 selv. Det er nemlig skrevet af en sagkyndig, som nøje har 

 kendt den mathematiske Terminologi og ikke har betænkt sig 

 paa at rette (ApoUonios' Conica, som ogsaa staar i Hds., har 

 han saaledes systematisk gennemkorrigeret). Det stammer fra 

 Athos og hører til en Række Hdss. af mathematisk-naturviden- 

 skabeligt Indhold (Aristoteles og hans Kommentatorer), som er 

 lavet tilrette der i XIV. Aarh. til Forelæsningsbrug efter et 

 ganske bestemt Princip, med ganske samme Papir, Blæk og 

 Skriftkarakter (s. ApoUonios II S. LXIX og Sitzungsberichte der 

 Berliner Akademie 1892 S. 73). Ogsaa Eutokios' Kommentar til 

 ApoUonios er i Paris. 2342 afskrevet efter Vat. 204, som altsaa 

 i XIV. Aarh. maa have været i et af Athosklostrene. Ved Siden 

 af det har 2342 , der forøvrigt viser sin lærde Karakter derved, 

 at der oftere i Randen er tilføjet Varianter fra de interpolerede 

 Hdss. med Tilføjelsen hj dX/xo , kun Betydning paa et enkelt 



