148 J- L. Ussing. 



nende Fest i Sparta antydes i Slutningen af Euripides' Helena, 

 hvor det spaaes hende, at hun skal kaldes en Gudinde og be- 

 værtes sammen med Brødrene M. I Pindars 10de nemeiske 

 Ode (v. 97) omtales Hermes og Herakles som Deltagere i Dios- 

 kurernes Maaltid. I en Indskrift fra Paros, formodentlig fra 

 2det Aarhundrede f. Kr. , omtales Theoxenia for Dioskurerne, 

 og man hædrer en Mand , som har lovet at beværte Folket ved 

 denne Fest^). Ja endog Billeder fra Oldtiden fremstille dem 

 anskuelig for os. En paa Rhodos funden Vase viser os en 

 Løjbænk med Tæpper og to Hovedpuder, og i Luften derover 

 komme Dioskurerne ridende som for at indtage den for dem 

 bestemte Plads ^). Den samme Scene findes paa et Relief fra 

 Thessalien : Løjbænken med Tæpper og to Hovedpuder, og 

 Dioskurerne, der komme ridende igennem Luften; men her se 

 vi ydermere foran Bænken et opdækket Bord**). Ved disse 

 Billeder kommer man til at tænke paa Sagnet om de to mes- 

 seniske Ynglinge, som, medens den lakedæmoniske Hær holdt 

 Fest for Dioskurerne og Drikkelaget var begyndt, iførte hvide 

 Kjortler og Purpurkapper, med Filtluie paa Hovedet og Spyd i 

 Haanden, paa et Par stolte Gangere kom ridende ind iblandt 

 Lakedæmonierne, der antog dem for Dioskurerne selv, indtil 

 de pludselig brød Illusionen ved at myrde til højre og til 

 venstre og styrte afsted i Galop ^). 



^) Eurip. Helen. 1668: fsvj« r' åvid-pwr^mM itdpa i^stq /jlsi'/ ij]uu». 



*) Rangabé, Anliquités Helléniques II, 770c. v. 4(S, Overskriften: Aioaxopoi. 

 V. 55 : Åa-foi'Tog auTw rou Ispd^stv roeg Atoa/.upotg év z^ f^uaia r^ 

 ysi'O/j.éi/r^ roeg Øso^eviotg. v. 59 : énayyékkBrai dr][iof^oi\'rjasiv év rotg 

 ØBO^E'^iotg. 



^) Frohner, Deux peintures de vases grecs de la nécropole de Kamiros. 

 Paris 1871. 



*) Heuzey et Daumet, Mission archéologique de Macedoine (1876) pi. 25. 

 Monumentet er et Anathem til Dioskurerne i Anledning af en vunden 

 Sejr. En Nike kommer flyvende med en Krans til en Mand, som ofrer 

 paa Alteret, der staar foran Bordet; en Kvinde staar bagved Manden. 

 Indskriften l\der: Øsolg pBydXotg AANAATOONEITEMA, d. e. efter 

 Blass' Formodning Aavå ArdovEirsia^ formodentlig Mandens Moder, se 

 Satura philol. H. Saupp. obl. p. 119. 



') Pausan. IV, 27,1. Polyæn. H, 31,3. 



