Forfatningsspoigsmaalét i det danske Monarkis Lande 1814 til 1848. 157 



derne, og senere overdroges det ligeledes til dem at skrive et 

 Grundlovsudkast. Maaske tænkte man herved paa en Slags 

 Repræsentation af de tre højere Samfundsklasser: Embeds- 

 aristokratiet, Borgerstanden og de Lærde; men som det var 

 disse sidste, der frem for alle gav Aarets Bevægelser deres 

 Præg, saaledes blev det ogsaa Monrad, som i Virkeligheden 

 skrev Grundloven. Hans Haandskrift er endnu bevaret og bærer 

 Overskriften: »Materiale til en Forfatning«; dette første løse 

 Udkast er i alle væsenlige Træk del senere Lovforslag. 



Afdøde Gehejmeetatsraad Krieger har en Gang for mange 

 Aar siden foræret mig dette Aktstykke, som han var kommen i 

 Besiddelse af under Grundlovsforhandlingerne. Hermed fulgte 

 et andet Haandskrift fra disse Forhandlinger, et fuldstændigt 

 Forfatningsudkast fra Marts 1848, affattet af den tidligere ned- 

 satte Kommission: Ørsted, Karl Moltke og Bang; — til dette 

 var der imidlertid ikke taget mindste Hensyn i Rigsforsamlingens 

 Udvalg. Og dog repræsenterede det Summen af de Overvejelser 

 og Erfaringer, som Landets mest indsigtsfulde Mænd i en hel 

 Menneskealder havde syslet med for at grundlægge et nyt og 

 tidssvarende Regeringssystem, en forfatningsmæssig Statsordning 

 for det danske Monarki. 



Man véd kun meget lidt om det store Arbejde , som var 

 nedlagt i Forfatningssagens Drøftelse forud for 1848. Stæn- 

 deranordningerne af 1831 og 1834 affærdiges med den Oplys- 

 ning, at de er udarbejdede paa Grundlag af og i Lighed med 

 de preussiske tilsvarende Love af 1823, — det skulde altsaa 

 være noget udefra indført, daarligt svarende til vore Samfunds- 

 forhold og uden et herfra udgaaet Initiativ. Prof. Schiern, der 

 jo stod hin Tid nær, dolerede i sine Forelæsninger i stærke 

 Udtryk over denne Uselvstændighed i vor politiske Udvikling, 

 som jo havde gentaget sig 1848. 



I Virkeligheden var denne Uselvstændighed med Hensyn 

 til Stænderforfatningen dog langt mindre end det almindelig 

 antages; det meste var her oparbejdet paa hjemlig Grund og i 



