Forfatningssporgsniaalet i det danske Monarkis Lande IS 14 til 1848. 163 



Bjørn Rothe), dels af Holstenere: Verbitler i Itzeho v. Qualen, 

 Kansleren i Gluckstadt v. lirockdorf, Medlem af Ridderskabet Grev 

 Hardenberg-Reventlov, Landfogden i Sønder-Ditrnarsken ilein- 

 zelmann og Borgmester Decker. 



Forhandlingerne begyndte dog i Statsraadet og fik her 

 deres Grundpræg. Ministrene var enige om, at Forfatningen 

 kun skulde omfatte Holsten , og at Ridderskabet ikke skulde 

 kunne beherske Repræsentationen, hvad enten man inddelte 

 den i et, to eller tre Kamre. løvrigt gik Meningerne langt ud 

 fra hinanden, og det ses, hvor uvant danske Embedsmænd 

 var med at overveje Forfatningsspørgsmaal. I Reskript af 

 2. November meddeltes det derpaa Kommissionen, der nu sam- 

 ledes , paa hvilket Grundlag den skulde arbejde. Det udtaltes 

 først, at Forfatningen udelukkende blev givet i Henhold til 

 Forbundsbeslutningen, medens Hertugdømmets ældre Forfatning 

 var formelt ophævet ved Indlemmelsen 1806 og afløst af 

 Kongens Enevælde. Til Deltagelse i Repræsentationen skulde 

 kaldes Medlemmer af Ridderskabet, Godsejere og Indbyggere af 

 Stæder og Landdistrikter; en »ståndische Versamlung« skulde 

 holdes hvert tredje Aar; den skulde være raadgivende med Ret 

 til at stille Forslag. Genstand for Forhandlingerne skulde være : 

 nye Skatter og Afgifter og den almindelige Lovgivning, ved- 

 rørende "den personhchen Stand, das Eigenthumsrecht und 

 den Besitz". Stænderne skulde selv repartere nye Afgifter over 

 Kommuner og Personer, dog med kongl. Stadfæstelse. 



Det kom straks til Konflikter og Indsigelser. Qualen og 

 Hardenberg erklærede, at de betragtede sig som Repræsentanter 

 for Ridderskabet og gjorde Indsigelse imod den kongelige 

 Opfattelse af Indlemmelsen 1806. De hævdede, at Forbunds- 

 landene havde Ret til Skattebevilling og Tilsyn med Skatternes 

 Anvendelse , uden hvilket der ikke kunde tales om Forfatning, 

 og at Holstens ældste og dyrebareste Privilegium var Forbin- 

 delsen med Slesvig. Alt dette blev dog tilbagevist og Grund- 

 laget af 2. Novbr. af Kongen opstillet som ufravigeligt for Kom- 



