Forfatningsspørgsmaalet i det danske Monarkis Lande 1814 til ISiS. 175 



den offenlige Opmærksomhed blev vakt og Spørgsmaalene fik 

 en yderligere IJelysning. 



I Statsraadet fik Stemann med sine mere konservative An- 

 skuelser en afgjort Overvægt overfor ørsted, der ikke var per- 

 sonlig tilstede ; ogsaa Otto Moltkes og Hopps Indflydelse og 

 Hensynet til de konservative Hertugdømmer gjorde sig her 

 stærkt gældende. Kun Prins Kristian traadle ihærdigt i Skranken 

 for Ørsteds liberale Anskuelser, men som oftest uden Resultat. 



Af Ørsteds særlige Vota , der for det meste støttedes 

 af et Flertal blandt hans Kolleger i danske Kancelli, fortjener 

 adskillige at fremdrages. Saaledes kæmpede han for, at der 

 kun skulde være én Forsamling i Kongeriget, da den (irund 

 man havde til en Provinsdeling i Preussen , nemlig Landets 

 brogede Sammensætning af gradvis erobrede Dele, slet ikke her 

 var tilstede. Han vilde have Retten til at vælge Nationalbankens 

 Bestyrelse overdraget til Stænderne , idet han gjorde gældende, 

 at man 1818 kun havde givet den Ilet til at supplere sig selv, 

 fordi Nationen dengang savnede enhver Repræsentation. End- 

 videre vilde han have en Finansetat meddelt Stænderne for at 

 sætte dem i Stand til at danne sig en begrundet Mening om 

 Rigets økonomiske Forhold. 



Hvad Valgretten angik , vilde han det mest mulige udvide 

 den ud over den først givne Ramme. Foruden Grundejendom 

 mente han at ogsaa Skatteansættelser og Kapitalformue maatte 

 give Adgang til Valg ; han vilde gaa ned til 2 Tdr. Hartkorn 

 eller 16 Rbdl. Arealskat paa Landet, 500 Rbdl. Brandforsikring 

 eller 30 Rbdl. Skat i Stæderne (4000 Rbdl. eller højere Nærings- 

 skat i København). En i to Aar bunden Formue af 10000 

 Rbdl. skulde overalt give Valgret. Valgbarheden skulde ikke 

 knyttes til strængere Restemmelser end Valgretten. Endvidere 

 vilde han, at Gaardfæslere og Sognepræster med Præstegaard 

 skulde have samme Ret som Selvejere. Jøderne vilde han i 

 Strid med de preussiske Love give Valgret. Justitiarer og Bi- 

 skopper vilde han have ind i Forsamlingerne tilligemed Pro- 



Overs. over D. K. D. Vid. Selsk. Korh. 1895. 12 



