Forfatniiigsspørgsmaalet i det danske Monarkis Lande IS14 til 1.S4S. 183 



af Slesvig, vilde dog vist give Regeringen en saadan Støtte, at 

 alvorlig Modstand blev umulig for Hertugdømmerne". Kongen 

 svarede herpaa: «Uden at udbrede mig videre over denne 

 ansvarsfulde Sag, ville Du tro, at den dagligen er Genstand for 

 mil Overlæg og for min Bekymring, og at det er mig kært, at 

 Du uforbeholdent har ytret Dig for mig, ligesom den vil vorde 

 mundtlig omtalt imellem Os, naar jeg ser Dig igen«. 



I Virkeligheden havde han alt indledet Forhandlinger med 

 sine Raadgivere om Oprettelsen af et udvidet Stalsraad. I et 

 saadant, mente han, vilde det være lettere at forene Mænd fra 

 de forskellige Landsdele for da at forberede en fælles Repræ- 

 sentation. Gennem Karl Moltke, Præsident i det tydske F{an- 

 ceUi, — Søn af den foran nævnte Adam Moltke til Niitschau og 

 i Begyndelsen af 30'erne blandt Talsmændene for Hertugdøm- 

 mernes Uadskillelighed, — traadte han i Forbindelse med Brod- 

 rene Reventlov, Ernst tm Farve og Frits i Pretz, Ridderskabets 

 Førere, for at vinde dem for sine Planer. Den 22de Juli, faa 

 Dage før sin Afrejse til det aarlige Sommerophold paa Før, 

 tilstillede Kongen Gehejmestatsraadet og Kancellipræsidenlen i 

 en udførlig Afhandling sin Plan til et udvidet Statsraad. 



Dette Statsraad, i hvilket ikke Kongen, men en Gehejme- 

 statsminister skulde føre Forsædet, skulde bestaa af de konge- 

 lige Prinser, Statholderen i Hertugdømmerne, Præsidenterne for 

 Regeringen paa Gottorp og Overappellationsretten, Guvernøren 

 i Lauenburg og en Generalsuperiutendent; fra Kongeriget Ju- 

 stitiarius i Højesteret og Sjællands Biskop, lovrigt høje Em- 

 bedsmænd og Tillidsmænd, især fra Stænderforsamlingerne. Da 

 det tillige var Meningen at omdanne Kollegierne til Ministerier, 

 skulde Statsraadet deles i Sektioner, svarende til et eller flere 

 af disse: 1) for udenlandske Sager, Handel og Industri, samt 

 Kolonierne; 2) Justits og Politi, Kirke og Undervisning; denne 

 Sektion i to Afdelinger efter Statsdelene; 3) det Indre, Stænder 

 og Kommunalsager, Landmilitær og Landvæsenssager ; 4) Finan- 

 serne ; 5) Forsvaret. Statsraadet skulde drøfte alle almindelige 



