362 ^- Christiansen. 



at den af Volta opdagede Berøringselektricitet hidrører fra en 

 Indvirkning af Ilt paa Metallerne. Jeg gaar altsaa ud paa at 

 vise, at de almindelige Kondensatorforsøg med Zink- og Kobber- 

 plader ikke ville give nogen Spændingsforskel, naar Metalpladerne 

 aldrig have været i Berøring med Ilt, men at Spændingsforskellen 

 vil fremkomme, saasnart Ilt kommer til. At ogsaa andre Luft- 

 arter, der kunne virke kemisk paa Metallerne, eller rettere, hos 

 hvilke der er en Tendens til kemisk Virkning, ville virke paa 

 samme Maade, er ikke udelukket; her tænker jeg navnlig paa 

 den atmosfæriske Lufts Bestanddele , af hvilke jeg mener at 

 Ilten alene er virksom. For at gøre Fremstillingen saa kort 

 og overskuelig som muligt, vil jeg først beskrive den anvendte 

 Fremgangsmaade ; da den under hele Arbejdet i Hovedsagen 

 har været den samme , vil det ikke være nødvendigt senere at 

 komme tilbage til den. Jeg har benyttet Straaleelektroder ved 

 alle Forsøgene ; denne Methode er vel nærmest at betegne som 

 Lord Kelvins Methode; i Grundtanken er den jo gammel, da 

 Straaleelektroden her er sat i Stedet for de tidligere anvendte 

 Flammer. 



Lord Kelvin har ogsaa benyttet den til at paavise Berø- 

 ringselektriciteten, navnlig mellem Zink og Kobber, ved et Forsøg, 

 i hvilket han lod Zinkspaaner falde ud af en Kobbertragt, som 

 bares af et Zinkrør M- Denne Methode har, saavidt mig be- 

 kendt, ikke senere været anvendt til Maaling af Berørings- 

 elektriciteten. Det er den, som jeg har søgt at udvikle videre. 



Jeg har i alle mine Forsøg anvendt Kvægsølv eller flydende 

 Amalgamer, som hældtes i den isolerede Jærnbeholder A, der 

 omtrent rummer et Kilogram Kvægsølv. Det er ved Kautschuk- 

 slangen B forbunden med Glasrøret C.^ der ender i en Spids, 

 hvis indre Diameter varierede fra 0,15 til 0,3""". Dette Bør er 

 med Segllak indsmæltet i en Korkprop, som lukker Glasrøret D. 

 Inden i dette staa to Metalplader EE , hvis Afstand er 2—3°"", 



M Maxwell Treatise, I. ed., g 248. 



