Bemærkningev til nogle Steder i Versene i Heimskringla. 57 



sætter Ordene Vinda sin ni ved copiæ Vendorura, Vendi (Lex. 

 Poet. 708b — 709a), eller ved exercitus Vendoriim (Scripta Hist. 

 Island. 1, 112). I K. 1, 241 er sinni vistnok opfattet som dat. 

 sg. af sinnir, og Ordene Vinda sinni oversættes her ved 

 Vendorum amico, Vendernes Ven. Jeg antager, at denne For- 

 klaring er den rigtige, men hvilken af Jomsvikingernes Anførere 

 der er ment med Vendernes Ven, er ikke klart. Da det omtales, 

 at han blev saaret, er det maaske Bue. At oversætte Vinda sinni 

 ved Vendernes Hær synes ikke at gaa an, da den største Del af 

 Jomsvikingernes Hær maa have bestaaet af Daner, ikke af Vender. 



Hkr. 163,14-l7a. 

 Einarr skålaglamm : Hvar vi ti old und einum 

 jar5byggvi svå liggja 

 l)at skyli herr of hugsa 

 hjarl ok 16 jarla. 



Første og tredje Linje mangle Stavelserim; anden Linje har 

 Halvrim i Stedet for Helrim. Alle disse Linjer synes derfor at 

 være forvanskede. Den første og anden Linje ser jeg mig ikke 

 i Stand til at rette. 1 den tredje Verslinje er Ordet hugsa 

 sikkert urigtigt. Hverken Verbet hugsa eller det deraf dannede 

 Verbalsubstantiv hug s an forekommer i de ældste islandske 

 Haandskrifter, f. Ex. i Elucidarius, AM. 674, A. 4to og den stock- 

 holmske Homiliebog. I Stedet for hugsa bruges i disse Skrifter 

 hyggja og i Stedet for hug s an bruges hugrenning. Det er 

 derfor sandsynligt, at Verbet hugsa endnu ikke var dannet, da 

 de ovennævnte Skrifter bleve forfattede, og hvis denne Antagelse 

 er rigtig, kan det ikke have staaet i en Strofe, som er digtet i 

 det 10de Aarhundrede, altsaa ikke i den ovenanførte Halvstrofe. 

 Ordene hugsa og hug s an synes at være opstaaede i Tids- 

 rummet 1200—1260. Verbet hugsa findes i M. 195,1: ec 

 hvgsa dravm ]jann er firir mie bar i nott. Oh. 202,19: 

 Byscop spvrjii hvat hann hvgsaj)i. Hkr. 130,26: Sag5i, 

 at hann hefSi ]3at helzt hug s at, at sækja ri'ki med 



