Bemærkninger til nogle Steder i Versene i Heiniskringla. 59 



Ifølge det ovenanførte betragter jeg som fuldkommen sikkert, 

 al Verbet hugsa endnu ikke var dannet i det 10de Aarhundrede, 

 den Gang Digtet Vellekia blev forfattet. Sætter man heyra i 

 Stedet for hugsa, blive Rimene herr, heyr-. 



Hkr. 170, 1-4. 

 I)orleifr Rau5feIdarson : llakou vitum hver gi 



hafizk hefir runnr af gunni 

 fremra jarl und ferli 

 folk ran ar pér måna. 

 ^u hefir oSlinga 65ni 

 etr hrafn af nå getnum 

 Tera måttu af JDvi visi 

 viSlendr ni'u senda. 



Første og syvende Verslinje savne Stavelserim og ere der- 

 for sandsynligvis forvanskede. Det er ikke let at se, hvilket 

 Ord i den første Linje er det forvanskede , og derfor ser jeg 

 mig ikke i Stand til at foreslaa nogen sikker Rettelse. Sætter 

 man Horga i Stedet for Håkon, faar man rigtige Halvrim: 

 Horg-, hverg-. I den syvende Linje maa Formen vera, som 

 ikke synes at være opstaaet forend i Slutningen af det 12te 

 Aarhundrede rettes til den ældre Form vesa. Rimene ere ves-, 

 vis-. Ordfølgen: Vitum hvergi jarl fremra t)ér und måna 

 ferli. Folk-Rånar horga runnr hefir hafizk af gunni. 

 Vi'si, ]3u hefir senda 05ni niu o51inga. Hrafn etr af 

 getnum nå. Matt vesa vi51endr af pvi: Vi kjende intet- 

 steds under Maanens Vej (Himlen) en ypperligere Jarl end dig. 

 Kampgudindens (Valkyrjens) Bedæknings (Skjoldets) Bærer har 

 hævet sig (har vundet Berømmelse og IVIagt) ved Kamp. Konge, 

 Du har sendt ni Ædlinge (Konger) til Odin. Ravnen æder af 

 de Lig, som ere blevne den til Del. Derfor behersker du et 

 vidtstrakt Land. 



Folk, n.. Kamp; Rån, Havgudinden Ran. I Forbindelse 

 med folk bruges Rån i Betydningen Gudinde; folk- Rån, 



