74 J- Thorkelsson. 



Hkr. 527,16-I9b. 

 Sighvatr J)or5arson : Gjaltu varhuga vel tir 



vi5r \)e\m er nu ferr hé5ra 

 lijofs skal hund i hof i 

 h au Ida kvitt um stytta. 



Stavelserne vi6r og héSr- danne Halvrim, men ikke Hel- 

 rim, som Baglinjen fordrer. I Stedet for hé5ra bor skrives 

 hi5ra, som vistnok er den oprindelige Form og ifølge Grimms 

 Lydfremskydningslov i Formen netop svarer til det latinske 

 citra, tildels ogsaa i Betydningen, da citra betyder: paa denne 

 Side af, og hiQra betyder: her, herhen. 



Hkr. 627, 24-27 b. 

 Sighvatr {)6r9arson: Hætt er JDat er allir heitask 

 a6r skal vi5 \i\i rå5a 

 hårir menn er ek heyri 

 hot s kj ol dun gi at moti. 



Ordformen heitask, som forstyrrer Stavrimet, er urigtig. 

 Oh. 239,24b har etlaz, K. 3, 22 ætlaz, Fms. 5, 130 og 6, 43, 

 Fb. 3, 269 ætla. Jeg tror, at ætlaz (ætlask) er den oprinde- 

 lige Læsemaade. 



Ordfolgen: Hætt's t)az (= [lat es) allir hårir menn 

 ætlask at moti skjoldungi, es ek heyri hot. Å5r skal 

 rå5a vi5 t)vi: Det er farligt, at alle graahaarede Mænd, hvis 

 Trusler jeg hører, have i Sinde at angribe Kongen. Der maa i 

 Forvejen træffes Foranstaltninger for at forebygge denne Plan. 



Den relative Partikel es el. er bruges baade som gen. sg. 

 og gen. pi. af det relative Pronomen og svarer altsaa snart til 

 den latinske Form cujus, snart til quoruin, quaruni. 1. gen.sg: 

 Al3alsteinn konvngr gaf Hakoni sver[) pat er hiolltin 

 voro af gvlli, C. F. 62,25. Hefir t)u ok leyst mik ok hju 

 min fra [leirri skemmd, er vér hefdim aldri hot fengit, 

 nema pu hef5irborgitoss, Grett. 46,17. — 2. gen.pl.: Ek 



