Bemærkninger til nogle Steder i Versene 1 Heimskringla. 77 



helt li'ki d ro sar. Mart nju() le.iO tyr y^v til skciDa. 

 Fjotrar bitii horuiidhjarta fi'kula. 



Jeg betragter Formen h o run dbjarta som acc. sg. f. af 

 horundbjartr, lysbadet, af lys Hudfarve. Til horundbjarta 

 maa man tænke sig konu. 



Hkr. 616,18-I9a. 

 Steinn Herdisarson: t)jot) forsk morg i mo5u 

 m e n n d r u k n u 5 u sokk n i r. 

 Man maa læse sukknir, for at tilvejebringe Helrim. 



Hkr, 621, 5-8 a. 

 Arnorr jarlaskåld: Haf5i brjost né bifi)isk 

 bodsnart konungs hjarta 

 i bjålm[)rimu hil mir 

 hlitstyggr fy rir sér li tit. 



I Stedet for haf5i har M. 118, Fms. 6, 418 hafåit, Fb. 3, 

 395 hafdid. Haf5it er uden Tvivl den rigtige Læsemaade. 

 Det nægtende Suffix hører til li tit. 



Ordfolgen: hlitstyggr hilmir hafSit litit brjost 

 fyrir sér i hjålml^rimu. Né bifSisk boSsnart hjarta 

 konungs: Den flugtsky Konge havde ikke lidet Mod som Værn 

 for sig i Kampen. Kongens kampsnare Hjærte bævede ikke. 



Jeg tror ikke at hlitstyggr kan betyde satis acer , asper, 

 perquam ferox (Egilsson, Lex. Poet. 356b). Styggr betyder 

 sky, og naar dette Ord er sammensat, saa er det første Sammen- 

 sætningsled Objekt for styggr eller betegner det som skyes. 

 Saaledes er flottstyggr og flugstyggr == skyende Flugten; 

 bil styggr den der skyer el. vogter sig for at bila, give efter, 

 vige. Det første Sammensætningsled hlit synes at betyde Vigen 

 el. Flugt. 



Hkr. 663, 18-21 b. 

 Halldorr skvaldri : GerSisk heldr vid haråan 

 hermonnum gram berjask 



