106 J.N.Madvig. 



særegen Plads indtog herved især i Republikens senere Tid 

 de mere eller mindre litterært dannede Frigivne, der egnede sig 

 til at være Regnskabsførere, Sekretærer, Forelæsere, Lærere. - 

 Ogsaa udenfor det enkelte Privathus fremtraadte paa denne 

 iVlaade Frigivne, dels ved de efterhaanden under Statens Tilvæxt 

 saa stærkt udviklede Aktieselskaber, societates puhlicanorum, dels 

 som Bestillingsmænd hos Magistrater og Præster (accensi, scribæ 

 o. s. V.); det var naturligt, at mægtige og indflydelsesrige Patroner 

 her fremtrak deres egne. De Frigivne havde da altsaa ogsaa 

 en særlig Rolle imellem den Skare af Klienter, der samlede sig 

 om de aristokratiske Huse, og i den Del af Befolkningen, som 

 i en senere Tid Tacitus (Hist. 1,4) betegner som 2)ars popidi 

 integra et magnis domihus annexa, indtoge vist de Frigivne og 

 deres nærmeste Afkom en vigtig Plads; det traf sig vel ikke 

 sjældent, at den jævne Almuesmand, der ikke havde et sligt 

 Tilhold, derimellem naturligvis mange, der i tjærnere Led ned- 

 stammede fra Frigivne, følte sig trykket af dette de mægtiges 

 og riges Tilhæng. 



Hvorledes i øvrigt i det enkelte disse Forhold udviklede 

 og stillede sig i de forskjellige Perioder af den senere Republik, 

 i hvilke det romerske Aristokrati mere og mere fremtraadte i 

 Nydelsen af Verdensherredømmet, savne vi Midler til at paavise; 

 kun paa et Punkt skal Opmærksomheden endnu særlig henledes, 

 nemlig derpaa, at det paa Grund af den Forskjel, der allerede 

 ovenfor er antydet, imellem det egentlige Domestikpersonale og 

 Slaverne paa Landet, hvis Antal som bekjendt steg med de 

 store Godser, latifundia^ væsentlig var i Hovedstadsbefolkningen, 

 at de Frigivnes særlige Stilling gjorde sig gjældende. Den Plads, 

 de her indloge, og den Rolle, de spillede, er for den første 

 Kejsertid skildret af Tacitus, som sædvanligt hos ham med lidt 

 uklar rhetorisk Farve, i Ann. Xni,27 i Anledning af Forhand- 

 linger, der i Aaret 56 eft. Chr. førtes i Senatet om Forholds- 

 regler imod mange Frigivnes Overmod og Trods ligeoverfor 



