124 



c. Christiansen. 



sat lidt Kogsaltopløsning. iMan ryster Hulprismet stærkt, inden 

 det sættes paa sin Plads, og ser da JNatriumlinien tydeligt. Men 

 bliver man ved at betragte den, ser man, at Striben, paa samme 

 Tid som Pulveret synker til Bunds, bliver utydelig og at den 

 til sidst deler sig i to skarpe Linjer, af hvilken den ene er 

 intensivest i den øverste Del af Synsfeltet, den anden i den 

 nederste Del af det. I Fig. 2 a ser man Striben, som den viser 

 sig, naar Blandingen er umættet, i Fig. 2 c, naar den er mættet, 



og i Fig. 2 b, naar den er paa Overgangen. Det maa bemærkes, 

 at Forsøget kun lykkes, naar Blandingen er monochrom for den 

 gule Farve. Det følger af sig selv, at Forsøget lykkes ligesaa 

 godt med Anvendelse af Brintspektret, naar Vædsken er mono- 

 chrom for den røde eller blaagrønne Farve; Brintens Spektrum 

 bestaar jo nemlig i Hovedsagen af en rød og en grøn Linje, de 

 Fraunhoferske Linjer C og F. 



Der kan neppe være nogen Tvivl om , hvorledes disse 

 Forsøg maa opfattes. Vi have her forskjellige Stoffer blandede 

 sammen , en Vædske med et Brydningsforhold n og et Pulver 

 med et Brydningsforhold N. Danne disse to en umættet 

 Blanding, forholder den sig som et optisk homogent Legeme 

 med et mellemliggende Brydningsforhold v. Idet Pulveret synker 

 til Bunds, faa vi to brudte Straaler. Den ene Brydning sker i 

 Vædsken alene med Brydningsforholdet n, den anden i den 

 mættede Blanding; da denne Blanding forholdsvis indeholder 

 mere Glaspulver, maa dens Brydningsforhold ligge Glassets 

 Brydningsforhold nærmere end v, altsaa ligge mellem v og N. 



§ 8. Det lader sig desværre ikke gjøre at udmaale Stri- 

 bernes Afvigelser i Hovedstillingen med stor Nøjagtighed, da 



