Undersøgelser over de hvide Legemers optiske ligensitaber. 133 



utvivlsomt inaatte være Tilfældet. Hvorledes det er gaaet til, at 

 lirewster har l'aaet det modsatte Resultat, er ikke let at forstaa. 



§ 14. Et lignende optisk interessant Stof er Hydrophan. 

 Det forekommer blandt andre Steder paa Færøerne. Det er ren 

 Kiselsyre, er i Almindelighed hvidt, men bringes det i Vand, 

 bliver det noget gjennemsigligt og har faael sit ISavn deraf. 

 Det er meget haardere end Tabasheer, saaledes at det let kan 

 slibes, og er derfor meget skikket til optisk Undersøgelse. Hr. Pro- 

 fessor Johnstrup viste mig den Venlighed at overlade et Stykke 

 Hydrophan til optisk Undersøgelse. Det var et fladt Stykke; den 

 ene Side var næsten fuldkommen plan, den anden noget konvex. 

 Det maa efter Formen at dømme være opsamlet i Stranden. 

 En Del af denne Hydrophan blev tiisleben, saa at en af Kan- 

 terne kunde benyttes som Prisma til at maale Brydningsforholdet. 

 Dets brydende Vinkel var 44° 30'. Medens Hydrophan kun var 

 gjennemskinnende med rødligt Skjær, var Prismet noget gjennem- 

 sigtigt, idet jeg i et mørkt Værelse tydelig kunde se det brudte 

 Billede af et Gasblus, men det lykkedes mig dog ikke at faa 

 Brydningen maalt. 



Lægges Hydrophan i en Vædske , stiger der Luftbobler op 

 fra det, og det bliver efterhaanden gjennemsigtigt. I Vand er 

 den hvide Farve dog endnu kjendelig, men i Petroleum eller 

 Benzol forsvinder den ganske, og Prismet bryder da Lyset al- 

 deles som et Glasprisme. I Svovlkulstof er det atter mindre 

 gjennemsigtigt og lader bedst det røde Lys gaa igjennem. Det 

 maa vel mærkes, at Hydrophan er mest gjennemsigtig for rødt 

 Lys, enten det er vædet med Vand eller Svovlkulstof. Det røde 

 Lys gaar altsaa lettere gjennem en Blanding af uensartede 

 Stoffer end de mere brydbare Farver. 



Prismets Vægt var i tør Tilstand 0.264 Gram, i Vand af 

 18° C, vejede det 0.147 Gram, og i vaad Tilstand var dets Vægt 

 0.342 Gram; den sidste Bestemmelse er dog meget usikker, da 

 der paa Grund af Stykkets Form hurtigt indtræder en stærk 

 Fordampning af Vandet. Heraf findes Hydrophanens Vægtfylde 



10* 



