100 c. Christiansen. 



I en klar Vinternat, naar Luftens og Vandets Temperatur 



er lig Nul, vil der, naar Luften ikke absorberer nogen Varmf, 



udstraales 0.404 Varmeenheder i Minuttet. Der vil altsaa i et 



Minut kunne dannes et Islag, hvis Tykkelse E er 



7- 0.404 



E = -^ Trp, = 0.0055 Centnneter; 



0.917 . 80 ' 



i en Time, altsaa 0.0055 . 60 = 0.33 Centimeler Is. Det kan jo 



ikke betvivles, at Isdannelsen i Hovedsagen betinges Bf Ud- 



straalingen, men der mangler endnu qvantitative Undersøgelser 



angaaende dens Størrelse. 



III. illaaiiens Teinperiitur. 



At Maanen udstraaler Varme er forsaavidt en Selvfølge, 

 som den udstraaler Lys og Lysstraalerne maa, naar de falde 

 paa en sværtet Flade, blive til Varme. Men denne Varme- 

 mængde er ganske vist meget ringe, man kan overbevise sig 

 derom paa følgende Maade. Ifølge Zollner er Fuldmaanens Lys 

 619000 Gange svagere end Sollyset; da nu efter Langleys Maa- 

 linger 36.8 pCt. af Solenergien bestaar af lysende og ultra- 

 violette Straaler, af hvilke dog de sidste indeholde en meget 

 lille Energimængde, saa vil Maanelyset kunne sættes lig 

 2.5 . 0.368 . . 



"eTeoor = ''•'"'" 



Varmeenheder. Denne Energi er saa ringe, at man selvfølgelig 

 ikke direkte kan komme til at observere den. Vil man vide, 

 hvor varm Maanen maatte tænkes at være , kan man gaa frem 

 paa følgende Maade. Da Solen og Maanen have samme an- 

 gulære Størrelse , haves , naar T betyder Solens , T^ Maanens 

 absolute Temperatur. 



T{ : r' = 0.0000015 : 2.5, 

 hvilket, naar Solens absolute Temperatur er 6310°, giver Maanens 

 absolute Temperatur 2\ = 175° eller — 98° C. 



Men foruden de lysende Varmestraaler maa Maanen ogsaa 

 udsende mørke Varmestraaler; disse kunne dog ikke skilles fra 



