Nogle Bemærkninger angaaende Planeternes Varmegrad. 101 



den Varmemængde, som Maanen udsender efter førsl at have 

 absorberet den. Sandsynligvis bliver den største Del af Sol- 

 varmen indsuget af iMaanen, som derefter udsender den igjen. 

 Men paa Grund af at Maanedøgnet er over 27 Gange længere 

 end Døgnet paa Jorden, vil INlaanens Opvarmning blive meget 

 variabel. Dertil bidrager yderligere den Omstændighed , at 

 Maanen mangler Atmosfære, som paa Jorden bidrager saa 

 væsentlig til at formindske Forskjellen mellem Dag og Nat, 

 mellem Vinter og Sommer. INogen Udjævning maa dog finde 

 Sted derved, at den absorberede Varme trænger noget ind i 

 IVJaanens Indre, men denne Virkning er vistnok kun ringe. 

 Den vilde have til Følge, at et Punkt paa Maanen ikke vil være 

 varmest i det Øjeblik, da Solen staar i Zenith, men noget 

 senere; man har dog ikke med Sikkerhed kunnet paavise noget 

 saadant. Dette fremgaar af en omfangsrig Undersøgelse over 

 Maanens Varme, som Lord Ilosse^),har foretaget. Han dannede 

 et Billede af Maanen ved Hjælp af et stort Metalhulspejl, to 

 thermoelektriske Støtter vare stillede i Brændfladen; medens 

 Maanelyset faldt paa den ene af dem , var den anden udsat for 

 Udstraalingen til Himmelrummet. Ved at forbinde begge Støtter 

 med hinanden og maale Udslaget paa det tilhørende Spejl- 

 galvanometer erholdtes et relativt Maal for Maanens Varme- 

 straaling. Af dette Forsøg fandtes, at Maanen udstraalede stær- 

 kest under eller lidt før Fuldmaane og ikke, som man kunde 

 have ventet, lidt efter Fuldmaane. 



Det kan derfor ikke betvivles, at Maanens Temperatur maa 

 være underkastet store Variationer; dens Middeltemperatur kan 

 derimod ikke afvige meget fra Jordens, da Solkonstanten er den 

 samme paa Maanen som paa Jorden. 



Den højeste Varmegrad, der kan tænkes at forekomme, findes 

 paa følgende Maade. Ifølge Zollner er Maanens Albedo eller Hvid- 

 hed 0.119, antages tillige, at alle mørke Varmestraaler indsuges 



M Phil. Tr. 1873, p. 587. 



Overs, over d. K. D. Vidensk. Selsk. Forh. 1885. 



