2 J.L.Heiberg, 



tydeligst lader den græske Indflydelse sig paavise ved Fagviden- 

 skaberne, fordi der her er Tale om en iøjnefaldende Berigelse 

 med positiv Viden. Ved Mathematiken ligger Forholdet ganske 

 klart for Dagen; det gjælder i endnu højere Grad om Renais- 

 sancens Mathematikere, hvad Prof. Zeuthen (Keglesnitslæren i 

 Oldtiden S. 5) siger om de ældre engelske Mathematikere, at 

 de »betragtede de gamle Forfattere som nogle af deres egne 

 bedste mathematiske Lærere«. Ligeledes er det for den theo- 

 retiske Mechaniks Vedkommende klart, at Galilei er i høj Grad 

 paavirket af Archimedes, hvis mechaniske Undersøgelser han 

 tildels Ugefrem gjenoptager og fortsætter, og hvis Skrifter han 

 har »con infmito stupore letti e sludiati« (Galilei Opere, Firenze 

 1718, II S. 506). Men ogsaa Grækernes praktiske Mechanik har 

 spillet en temmelig betydelig Rolle i Renaissancen og bragt en 

 Del nye Ideer i Omløb, der fandt praktisk Anvendelse. Et 

 enkelt Exempel herpaa skal jeg her betragte nærmere efter 

 først at have givet en kort Oversigt over den Modtagelse, som 

 de overleverede Rester af den græske praktiske Mechanik fandt 

 i Italien. 



Efter Proklos (comment. in Eucl. S. 41) og Pappos (coll. 

 VIII S. 1024 ff.) opstillede man som Underafdelinger ?å ^■qyavv/.rj 

 bl. a. følgende (deres Inddelinger ere dog ikke videre klare og 

 heller ikke overalt overensstemmende): opyavoTiouxTj (Krigs- 

 maskiner), Læren om Ligevægt og Tyngdepunkter (behandlet af 

 Archimedes), a<patpo7toua (om at lave Planetarier, som gjengav 

 Himmellegemernes Bevægelser) og f^ojjuaronoux-f], der igjen deles 

 i TtvsoixariXYj og aurniiaro7znux-/j. 



Den rent Iheoretiske Del heraf. Læren om Ligevægt og 



Deus. c. magister noster Lupolde, credilis, quod Deus curat muituni 

 de isto Graeco? A. cerle non, magister noster Ortuine, ego credo, quod 

 Deus non curat multum. B. quia nemo intelligit eos, volunt vobis 

 facere credere miranda. Smign. ogsaa S. 313: modo, antequam unus 

 puer sciat mungere suum nasum, oportct, quod ponatur ad Graecum, 

 og S. 314, livor der islages over, at "iste ribaldus Erasmus sic rideret 

 de nostra Biblia« og mange andre Steder i disse Stridsskrifter. 



