Nogle Eftervirkninger af græsk Mechanik. 13 



delse siges der: in motibus caelestibus fingendis et imitandis 

 ea arte, qua res facimus sponte moueri et automatopoetica ap- 

 pellalur. Ideen til en saadan sphacra har han øjensynhg faaet 

 af Beskrivelsen hos Cicero af Archimedes' Planetar, som han 

 omtaler fol. G II verso : vel slaar hans Arbejde langt tilbage for 

 Archimedes', men han er dog særlig stolt af denne Del af 

 Værket, fordi det har kostet mange Aars Beregninger, og fordi 

 iiante nos, quod sciamus, in tali opere nemo hoc tempore ten- 

 tauit» noget sligt ^). 



Cap. Hil: de tabulis ecclipsium et rota 100 annorum atque 

 planetarum hebdomadario circuito. Sol- og Maaneformørkelser 

 for de næste 32 Aar (1573 — 1605), udførligere fremstillede i et 

 Tillæg (fol. I ff.), et Calendarium perpetuum, de syv Planeters 

 Billeder, som eflerhaanden komme tilsyne hvert paa sin Ugedag 

 (fol. G III verso: per quae automata hebdomadarium tempus 

 repraesentare uoluimus), en Uhrskive med Kvarter og Minuter, 

 ved Siden to Engle, hvoraf den ene med et Scepter angiver 

 Timen, den anden vender et Timeglas ved hvert Timeslag. 

 Herom hedder det fol. G IIIl: haec itaque omnia ex automato- 

 poeticis, gnomonicis el sphaeropoeticis desumpta etc. 



Cap. V: de astrolabis et illuminationibus lunae, atter med 

 Benyttelse af sphaeropoetica og automata. 



Cap. VI : de qualuor aetatum , Saluatoris et Mortis statuis 

 horas sonitu campanarum significantibus. De fire Menneske- 

 aldre angive ved Slag paa en Klokke Kvartererne; Christus' 

 Statue træder dem samtidigt imøde, og tilsidsl træder Døden 

 frem og slaar paa Klokken — alt «ex automatopoeticis«. 



Cap. VII: de psalmodiis in summitate machinae pulsu tin- 

 tinnabulorum faclis et galli gallinacei cantu. Fol. H II: pneu- 

 matica haec atque automatopoetica magnam habent apud vulgus 

 hominum admirationem. 



Om Hanen, der var en Levning fra det gamle Uhr, siges 



*) Ogsaa Regiomontanus havde fra samme Kilde faaet Ideen til et saadant Værk. 



