18 H. Høffding. 



have deres Grund i den menneskelige Aand , selv om Spørgs- 

 maalet her skulde være noget mere indviklet end paa det theo- 

 retiske Omraade. Baade Erkjendelsestheori og Ethik føre os 

 tilbage til Subjektiviteten som sidste Grundlag. Opgaven er 

 netop at vise, hvorledes der trods den uundgaaelige Subjektivitet 

 i Grundlaget kan naas en objektiv Erkjendeise og en objektiv 

 Vurdering. Her er altsaa en Parallel mellem Erkjendelsespro- 

 blemet og det ethiske Problem, som man ikke tilstrækkelig har 

 paaagtet. 



Lige som Grundlaget er Ethikens subjektive Princip, saa- 

 ledes er den Maalestok, efter hvilken Handlingerne vurderes ud 

 fra dette Grundlag , Ethikens objektive Princip og bestemmer 

 Ethikens Indhold. Vurdering forudsætter nemlig to Ting: et 

 Motiv, som driver til al udøve den vurderende Aandsvirksomhed, 

 og et Kriterium, efter hvilket Vurderingen udføres M- 



For nærmere at godtgjøre Betydningen af det her fremdragne 

 Synspunkt vil jeg søge at give en Fremstilling af, hvorledes 

 baade Ethikens subjektive og objektive Princip (Grundlaget og 

 Indholdet) udspringe af den ethiske Vurderings Natur og Ud- 

 viklingsmaade. Derved vil da det nærmere Forhold imellem dem 

 vinde i Klarhed. 



3. Det er en Kjendsgjerning, at Menneskene vurdere deres 

 egne og andres Handlinger og kalde dem gode eller onde efter 

 Udfaldet af denne Vurdering. Hvorledes er nu en saadan Vur- 

 dering mulig? 



Vi tage først det simpleste Tilfælde for os, nemlig hvor det 

 er det handlende Subjekt, der bedømmer sin egen Handling, 

 uden at det har nogen Bevidsthed om andre Væsener, til hvilke 



1) I mit Skrift »Om Grundlaget for den liumane Etliik« (1876) har jeg 

 endnu ikiie tiistrækiielig skjelnet mellem Begreberne Grundlag og Motiv. 

 Grundlaset indeliolder Motivet til at anstille Vurdering; men Motiv i 

 snevrere Betydning er Motiv til Handling. 



