Den filosofiske Ethiks Principer. 29 



gede ethiske Følelse fordrer. Upartisk (objektiv) Erkendelse og 

 elhisk Følelse have derfor noget beslægtet; den ene kan arbejde 

 den anden i Hænderne. (Smlgn. herom min Psykologi 2 Udg., 

 p. 297.) Den theoretiske Erkjendelse fordrer jo netop ogsaa 

 Begrundelse af enhver Forskjel og Forandring i vore Erfaringer. 

 — Her viser sig fra en ny Side Parallelen mellem Erkjendelses- 

 problemet og det ethiske Problem. 



10. Den ethiske Lov bliver til, naar den højere, mere om- 

 fattende Helheds Livsbetingelser formuleres i bestemte Tanker. 

 Paa det Standpunkt, vi her have for os, den humane Ethiks'^) 

 Standpunkt, kan dens Indhold ikke være andet end den Grund- 

 sætning, at Handlingerne skulle føre til saa stor Velfærd og 

 Fremgang for saa mange bevidste Væsener som midigt. Og heri 

 indbefattes igen to Hovedbud, et negativt og et positivt; I) intet 

 enkelt Individ bør der tildeles mere, end der tilkommer det 

 efter den Plads, det i Følge sin Ejendommelighed indtager inden 

 for Slægten; 2) men paa den anden Side skal ethvert Individs 

 Evner og Drifter udvikles og tilfredsstilles saa fuldt og rigl, 

 som foreneligt er med, hvad Slægtens Liv -som Helhed kræver. 

 Disse to Bud følge med logisk Nødvendighed af Begrebet om 

 Samfundet som en til Enhed forbunden Mangfoldighed af bevidste 

 Væsener. Mod Samfundets Enhed strider det, at et enkelt In- 

 divid eller enkelte Individer paa vilkaarlig Vis foretrækkes eller 

 tilsidesættes for andre; enhver Særstilling maa begrundes ved, 

 hvad de fælles Livsvilkaar kræve; men paa den anden Side er 

 et Samfund des fuldkomnere, jo friere og selvstændigere de en- 

 kelte Led røre sig, jo flere forskjellige Muligheder de virkelig- 

 gjøre, samtidig med, at Enheden bevares og stedse faar en 

 inderligere Karakter og en højere Gyldighed. (Smlgn. mit Skrift 

 «0m Grundlaget for den humane Ethik« p.51 — 54; 79 — 81; 102 f.) 



Naar den ethiske Følelse paa Sympathiens Grundlag udvikler 



') Udtrykket »human Ethik« taget i snevrere Betydning. 1 videre Betydning 

 er al filosofisk Ethik (se g 1) human Ethik. 



