Deij. filosofiske Kthiks Principer. 31 



Vurderingen af saadanne Virkninger har ikke nogen elhisk Ka- 

 rakter, fordi de ikke udspringe af nogen Bevidstiied og altsaa 

 ikke kunne paavirkes ved nogen Dom. Dommen over, hvad der 

 sker uden for de menneskelige Handlingers Omraade, faar en 

 æsthetisk eller religiøs Karakter, det vil sige, har Karakteren af 

 Stemningsudbrud over for det, der væsentlig maa tages, som 

 det er. Den ethiske Dom kan derimod selv motiveres ved det 

 Princip, i Følge hvilket den fældes, tjener altsaa det bestemte 

 Formaal at virke større Velfærd. Derfor kan den kun angaa 

 saadanne Begivenheder, der kunne motiveres ved en Dom, altsaa 

 Handlinger. Dette træder tydeligst frem , hvor det vurderende 

 Individ er det samme som det handlende, eller hvor den ethiske 

 Dom anerkjendes af det handlende Individ; i andre Tilfælde vil 

 det blive en særlig Opgave, hvorledes det handlende Individ kan 

 bringes til at anerkjende Dommen , en Opgave af psykologisk- 

 pædagogisk Natur. 



Jeg bruger Ordet Velfærd hellere end Ord som Nytte eller 

 Lykke, fordi disse let kunne hidføre og ogsaa have hidført Mis- 

 forstaaelser. Jeg tænker ved Ordet Velfærd paa alt, hvad der 

 fører til Tilfredsstillelse af den menneskelige Naturs Trang efter 

 dens hele Omfang. Ethiken skal tage Hensyn til alle Livets 

 Trin og kan derfor ikke gaa ud fra en Distinktion mellem ydre 

 og indre, lavere og højere Velfærd. En saadan Distinktion er 

 jo allerede en Vurdering og kan altsaa først finde Sted, naar 

 Vurderingsprincipet er givet. De Misforstaaelser, Velfærdsprin- 

 cipet (eller som dets vigtigste Forkæmper, BenfJiam kalder det: 

 Principet om den størst mulige Lykke for det størst mulige 

 Antal Mennesker) har været Gjenstand for, skrive sig for en 

 stor Del fra, at man ikke har holdt sig dette for Øje. — Dog 

 er der ogsaa et andet Punkt, som tydeligere betegnes ved Ordet 

 Velfærd end ved andre Udtryk, man kunde bruge. Det peger 

 nemlig hen paa en total Tilstand. Øjeblikkelige Lyst- og Ulyst- 

 følelser ere intet sikkert Kriterium paa, hvorledes den hele Til- 

 stand er. Efter en psykologisk Hypothese ere Lyst og Ulyst 



