32 H. Høffding. 



ganske vist som Kegel Udtryk for Livets Fremgang eller Til- 

 bagegang: Smerte er Tegn paa en begyndende Opløsning af 

 Livet, Lyst paa dettes normale og harmoniske Udfoldelse. (Smlgn. 

 min Psykologi 2 Udg., VI D, 2. 3.) Men af de enkelte isolerede 

 Lyst- og Ulystfølelser kan intet sikkert sluttes; heller ikke en 

 blot Opsummering af dem vilde føre til Maalet. Der maa der- 

 imod søges en Sammenhæng mellem Følelserne og den hele 

 Karakter, den reale Enhed i Bevidstheden, som de høre til. 

 Ligeledes maa de enkelte Individers Lyst- eller Ulystfølelse be- 

 tragtes i Sammenhæng med den hele sociale Tilstand. Den saa 

 kaldte Utilitarianisme , den især af Bentham grundlagte ethiske 

 Skole, der har den store Fortjeneste med Energi at have gjort 

 Velfærdsprincipet gjældende, har skadet sin Sag ved at lægge 

 en psykologisk Theori til Grund, der opløser Bevidstheden i en 

 Sum af Fornemmelser og Følelser og Samfundet i en Sum af 

 Individer. Den Betydning , Følelsen af Lyst og Ulyst har for 

 den varige og omfattende Velfærd , kan ikke udtømmes ved et 

 simpelt Regneslykke. — Det følger af sig selv, al Bevisbyrden 

 paahviler den, der fordrer Opgivelse af en Lystfølelse i det en- 

 kelte Øjeblik eller hos det enkelte Individ; der maa paavises de 

 Interesser, til Fordel for hvilke Opofrelsen finder Sted (smlgn. g 4). 



12. Velfærdsprincipet forsyner os ingenlunde med en Trylle- 

 nøgle, der kan lukke op overalt uden videre. Del er en Mis- 

 forslaaelse af, hvad et Princip er, naar man mener, at det med 

 ét Slag klarer alle de enkelte Tilfælde for os. Vi søge Prin- 

 ciper, netop fordi de enkelte Tilfælde kunne være saa indviklede 

 og sammensatte, at vi kun faa nogenlunde Overblik ved at gaa 

 ud fra visse bestemte Forudsætninger. Og uagtet den filosofiske 

 Ethik er en praktisk Videnskab, tilfredsstiller den dog ogsaa en 

 theoretisk Interesse: nemlig den at forstaa Vurderingen af Hand- 

 lingerne. En saadan P'orstaaelse bfiver umulig, naar vi ikke 

 — gjennem mange iM ellemled maaske — gaa tilbage fra den 

 indviklede historiske Sammenhæng, i hvilken hver enkelt Hånd- 



