106 Eug. Warming. 



paa alle, baade grønlandske og europæiske Exemplarer, som jeg 

 har undersøgt, lude noget ind mod Blomstens Midte, og da 

 Knapperne paa de grønlandske staa i Højde med Arrene (Fig. I, B), 

 ere de saa nær dette eller røre endog ved det, saa at Selv- 

 bestøvning sikkert er uundgaaelig. Hos de norske kan det 

 samme være Tilfældet, blot at allsaa Ar og Knapper ere nærmere 

 Kronmundingen (saaledes ville Ar og Knapper være i samme 

 Højde i Blomsten Fig. 1 F — 6r), men her forekommer ogsaa, at 

 Arret er ikke lidt lavere end Knapperne (Fig. 2); dog ogsaa i 

 dette sidste Tilfælde vil Selvbestøvning vistnok kunne udføres 

 derved, al Pollen falder ned paa Arret. Blomsterne ere for 

 øvrigt ogsaa indrettede paa Krydsbestøvning, thi de have farvede 

 Kroner (lyseblaa med gullige Svælgfoider) og Honningdarinelse; 

 rigelig har jeg dog ikke set Honningen. Den gullige Farve af 

 Svælgfolderne kan dog næppe tjene til synderlig Vejledning for 

 Insekterne (som i' Saftmærke"), thi de kunne ikke ses før i den 

 mest umiddelbare Nærhed. Det vil naturligvis her som i alle 

 andre lignende Tilfælde være af Interesse at faa Iagttagelsernes 

 Antal forøget især fra andre Egne ^). 



Hos andre Arter har jeg trufl'et smaa Forskjelligheder, som 

 jeg er tilbøjelig til at lillægge større Betydning, navnlig fordi 

 de i højere Grad end de grønlandske iMertensiaers Ejendomme- 

 ligheder pege i en og samme bestemte fletning: større Sikker- 

 hed for Selvbestøvning. 



Jeg har saaledes allerede i Botanisk Tidsskrift 15. Bd. (1885) 

 gjort opmærksom paa følgende. 



Loiseleuria procumbens. I de insektrige sydlige Lande (Ita- 

 lien, Alperne) er den indrettet til Krydsbestøvning endog lil Dels 

 med Udelukkelse af Muligheden for Selvbestøvning; i Grønland 

 og til Dels Skandinavien synes Støvdragerne gjennemgaaende 



1) Mertensia synes at sætte moden Frugt ved Codhavn; den ev ogsaa 

 afhængig af sin Frøsætning, da den, saavidt jeg liar set, har mange- 

 hovedet Primrod uden eller blot med svage Hirødder. I V. Finmarken 

 modnes Frugterne. 



